ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · GP11350 · 2001-12-04 00:00:00 — Fråga 2001/02:350 av () till statsrådet om kommunala och fristående skolor Under en klang- och jubelföreställning på socialdemokraternas partikongress i presenterades ett förslag som innebär lägre eller helt slopad arbetsgivaravgift för kommuner och landsting . Trots många glada kongressombud innehåller förslaget många oklarheter. T.ex. drabbas många privata entreprenörer av en omfattande konkurrensnackdel då det i vissa fall blir billigare för kommunen att ta tillbaka verksamheter i egen regi. Kritiken har inte heller låtit vänta på sig. "Det är en uppenbar snedvridning av konkurrensen", säger , professor i europeisk rätt, till . Även från annat, mer oväntat, håll kommer kritik. Per från regeringens stödparti anser att förslaget är "oerhört tveksamt med hänsyn till EU:s lagstiftning" (DI 29/11 2001). Ett område som dock inte berörts så mycket är skolområdet. Förslaget om sänkta arbetsgivaravgifter för kommuner och landsting väcker naturligtvis oro hos många fristående skolor. En fråga som många skolor ställer sig är om regeringens förslag kommer att leda till en snedvridning av konkurrensen till de kommunala skolornas fördel framför de fristående skolorna. Mot bakgrund av ovanstående vill jag ställa följande fråga till skolministern: Vilka åtgärder avser skolministern vidta för att säkerställa att kommunala skolor inte gynnas framför fristående skolor, utan att de olika skolformerna behandlas lika av regeringen?
fr · GP11351 · 2001-12-04 00:00:00 — Fråga 2001/02:351 av () till utbildningsminister om CSN "Läget är snudd på katastrofalt". Det säger chefen för i , . "Det här är icke acceptabelt", säger , ordförande i studentkåren vid . "De är byråkratiska betonghäckar", säger , som skickade in sin studiemedelsansökan , men fortfarande inte fått några pengar. Så här brukar det låta vid varje terminsstart. konstateras med all önskvärd tydlighet att CSN inte förmår leva upp till sin målsättning om en snabb och effektiv handläggning av studenternas studiestödsansökningar. Tillgängligheten via telefon och e-post har varit under all kritik. Det hör inte till ovanligheten att en person som kontaktar CSN via e-post får vänta på svar. Bristen på service är sannolikt förklaringen till att CSN fått över 60 JO-anmälningar på halsen. Det är en kraftig ökning jämfört . Mot bakgrund av ovanstående vill jag fråga statsrådet följande: Vilka åtgärder avser statsrådet vidta för att CSN ska leva upp till kraven på snabb och effektiv handläggning?
fr · GP11352 · 2001-12-04 00:00:00 — Fråga 2001/02:352 av () till socialminister om familjerådslag Placering av barn i familjehem har ökat, i synnerhet bland tonåringar. I stället för att ensam tar hand om och administrerar dessa angelägenheter finns en modell som involverar barnets sociala nätverk, nämligen familjerådslag. Det är en arbetsmodell som innebär att de vuxna i barnets närhet involveras och får föreslå åtgärd som kan godkänna. Barnets sociala nätverk mobiliseras på detta sätt till en bra lösning. har i verkat för denna idé. Under /01 beslutade att ". det bör vara en självklar rättighet för famijen att vara delaktig när beslut skall tas om sociala ingripanden eller om stödåtgärder. Om familjen så önskar bör den därför ha rätt till ett familjerådslag eller annan arbetsmodell som i likhet med familjerådslag tar de närståendes resurser till vara" (betänkande 2000/01:SoU7). Utskottet gav regeringen till känna att regeringen i lämpligt sammanhang skulle återkomma till med en redovisning. har en ansenlig tid förflutit. Ännu har ingen redovisning kommit från regeringen. Min fråga till ministern är därför: Vad avser ministern göra för att den redovisning om familjerådslag som beslutat om kommer till stånd?
fr · GP11353 · 2001-12-04 00:00:00 — Fråga 2001/02:353 av () till socialminister om barn och tinnitus Ett flertal undersökningar visar att den psykiska ohälsan ökar även hos barn. Alltfler barn uppger också att de känner sig stressade. Docent vid i har undersökt hur vanligt problemet med tinnitus och öronsusningar är bland barn i åldern . Enligt undersökningen är nästan vart sjätte barn i åldersgruppen ofta eller alltid problem med tinnitus, öronsusningar. Vid tinnitus upplever den drabbade ljud, ofta pip eller susningar, som omgivningen inte kan höra. Buller är ett skäl till besvären, men kan också orsakas av sjukdomar och anses ha en stark koppling till psykiska faktorer eller stress. Uppgifterna är alarmerande. Min fråga är: Vad avser ministern göra för att komma till rätta med problemen med tinnitus hos barn?
fr · GP11354 · 2001-12-05 00:00:00 — Fråga 2001/02:354 av () till utrikesminister om kränkning av mänskliga rättigheter i har en mycket tveksam inställning till mänskliga rättigheter. I synnerhet gäller detta för religiösa grupper. Human Rights Watch konstaterar i en rapport (: The Silencing of Dissent, ) att protestantiska församlingar har utsatts för polisräder, avlyssning, smutskastningskampanjer och att deras kyrkor rivits av myndigheterna. Buddister, taoister, konfucianister och efterföljare av Cao Dai (vietnamesisk synkretistisk religion) uppger att delar av deras religiösa utövning har förbjudits och egendom har beslagtagits. Det senaste exemplet är den katolske prästen . Han greps då ett hundratal poliser stormade kyrkan han predikade i. dömdes han till fängelse. Orsaken är att han har kritiserat regimens förföljelse av religiösa grupper. Denna systematiska statliga förföljelse av religiösa grupper kan inte fortsätta. Om vi inte åstadkommer utveckling genom vårt bistånd eller på annat sätt påverkar för en förändring av de mänskliga rättigheterna håller vi bara en föråldrad kommunistdiktatur under armarna. Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet: På vilket sätt ämnar utrikesministern för den vietnamesiska regeringen påtala att kränkningarna av religionsfriheten i är oacceptabla?
fr · GP11355 · 2001-12-05 00:00:00 — Fråga 2001/02:355 av () till utrikesminister om prostituerade som egenföretagare Inom Europeiska unionen ökar antalet länder som legaliserar prostitution. Dessa länder anser att prostitution är ett sätt att försälja tjänster jämförbart med vilka tjänster som helst. I ett fall i har generaladvokaten till den nederländska staten uppgivit att uppehållstillstånd bör ges till kvinnor från och som arbetar på bordell i . Detta då de anses kunna "försörja sig själva" och att prostitution kan anses som egenföretagande. har deltagit i framtagandet av ett direktiv "om villkor för tredjelandsmedborgares avresa och vistelse i syfte att bedriva verksamhet som anställd eller egenföretagare" (2001/D154 CNS). Vilka åtgärder avser ministern, med hänsyftning till ovanstående, att vidta för att förtydliga att prostitution inte ska anses som egenföretagande?
fr · GP11356 · 2001-12-04 00:00:00 — Fråga 2001/02:356 av () till statsrådet om moms Det har genomförts momssänkningar som motiverats med positiva effekter på konsumentpriserna. Exempelvis beslutade att mervärdesskatten för personbefordran skulle halveras från . Momssänkningen på kollektivtrafiken beräknas innebära ett varaktigt inkomstbortfall på ca netto för samhället. Kommer dessa momssänkningar konsumenterna till del? Eller är det så att momssänkningar inte leder till några prissänkningar för konsumenterna? Effekten blir i så fall att staten subventionerar vissa näringar. Min fråga till statsrådet är: Vilka åtgärder vidtar ministern så att momssänkningar kommer konsumenterna till del?
fr · GP11358 · 2001-12-05 00:00:00 — Fråga 2001/02:358 av () till finansminister om lånemöjligheter för småföretagare i glesbygd Regeringen avser föreslå en förändring av bankernas rätt till utdelning vid konkurs via en väsentlig försämring av rätten till värdet av s.k. företagshypotek, som främst utgör värdet av lager, fordringar och vanligtvis maskiner/inventarier, vid en konkurs. Företagshypotek @ dvs. rätten till värdet av nämnda tillgångar @ är företagens i särklass mest använda säkerhetsunderlag för bankkrediter. Förändringen av förmånsrättsordningen kommer att innebära ytterligare svårigheter att få tillgång till lånekapital via bankerna, som dessutom efter bankkrisen stramat åt kreditgivningen väsentligt. Banklagen föreskriver att betryggande säkerheter ska ställas för krediter. Fokus ställs på säkerhetsunderlaget på grund av svenska småföretags begränsade egna kapital (soliditet). Stor förlorare är landsbygden, där fastigheter nästan saknar belåningsvärde. Vi har, åtminstone utanför storstadsregionerna, ingen bankkonkurrens som fungerar. En schablonmässig kalkyl över visar att småföretagen (högst 20 anställda) tvingas tillföra kreditsystemet säkerheter i nivån 1@2 miljarder med anledning av det nya förslaget. Det kommer dels att ha stora konsekvenser för småföretagens befintliga verksamheter, dels försvåras företagens utveckling och generationsskiften. Har någon konsekvensanalys gjorts av föreslagen förmånsrättsordning för småföretagare, särskilt i glesbygd?
fr · GP11359 · 2001-12-04 00:00:00 — Fråga 2001/02:359 av () till statsrådet om hyresgästernas besittningsskydd A-ekonomi, , visade ett kryphål i hyreslagstiftningen, där en enskild fastighetsägare bokstavligen kunde kasta ut hyresgäster för att sälja lägenheterna som bostadsrätter. Handlingssättet strider mot den enskilde hyresgästens besittningsskydd. Det frångår också överenskommelsen bland fastighetsägare om s.k. "god sed". Det är ytterst otillfredsställande att en fastighetsägare på detta sätt kan komma runt lagstiftningen. Med hänvisning till det anförda vill jag ställa följande fråga till statsrådet : Vilka åtgärder avser statsrådet vidta för att se över lagstiftningen så att besittningsskyddet för den enskilda hyresgästen tryggas?
fr · GP11360 · 2001-12-06 00:00:00 — Fråga 2001/02:360 av () till näringsminister om regler för övningskörning Enligt körkortslagen ska den som är handledare vid privat övningskörning ha fyllt samt ha körkort av det slag som krävs vid övningskörning. Femårsgränsen får inte ha brutits. Inga individuella bedömningar medges. Det innebär att den vilken som enda åtgärd har fått sitt körkort återkallat inte godkänns som handledare förrän . Detta avviker från hur samhället i andra sammanhang bedömer vilka konsekvenser en lagöverträdelse ska få. För många berörda kommer denna regel som en obehaglig överraskning när de ska övningsköra med sina ungdomar. Jag vill därför fråga: Vilka åtgärder tänker näringsministern vidta när det gäller femårsregeln för handledare vid privat övningskörning?
fr · GP11361 · 2001-12-04 00:00:00 — Fråga 2001/02:361 av () till försvarsminister om minröjningssamarbete De nordiska länderna har en omfattande kapacitet både avseende civil humanitär minröjning och militär minröjning för fredsbevarande insatser. Men hur samordnas denna kapacitet? I en riksdagsdebatt sade försvarsministern: "När det gäller fråga vill jag nämna att jag inte är helt nöjd med aktivitetsnivån bland de nordiska minkoordinatörerna." Försvarsministern refererade till "finansieringsproblem" och berättade också att han avsåg att ta upp frågan under ett möte med övriga nordiska försvarsministrar. fanns det ett antal aktuella nordiska samarbetsprojekt inom minröjning. De nordiska minkoordinatörerna hade diskuterat samfinansiering av teknikutveckling och hade planer om samarbete med minröjningsoperatören Norsk Folkehjelp. Därefter har diskussionen tystnat, både om minproblemet i stort och om ett samordnat nordiskt agerande inom detta viktiga område. Jag vill därför fråga försvarsministern: Avser försvarsministern att ta något initiativ för att stärka det nordiska samarbetet inom både civil humanitär minröjning och inom militär minröjning?
fr · GP11362 · 2001-12-06 00:00:00 — Fråga 2001/02:362 av () till jordbruksminister om förslag om minkar I budgetproposition , som är en samarbetsproposition mellan regeringen, (mp) och (v), står under utgiftsområde 23 Jordbruk mm. :"Enligt djurskyddslagen skall djur ges möjlighet till att bete sig naturligt. Regeringen avser därför att se över reglerna för burhållning av mink och återkomma med förslag till förbättringar ." Detta och det som sagts på socialdemokraternas senaste partikongress har gjort att förhoppningarna är stora på att regeringen ska ta ett initiativ i minkfrågan. I tidskriften uttalade dock en politisk tjänsteman på i samband med studiebesök på en minkfarm, att något förslag i minkfrågan inte var aktuellt före valet. Min fråga till ministern är: Avser ministern att, som det står i budgetpropositionen , se över reglerna för burhållning av mink och återkomma med förslag till förbättringar ?
fr · GP11363 · 2001-12-06 00:00:00 — Fråga 2001/02:363 av () till jordbruksminister om salmonellasmittad kyckling Ett kryphål i den svenska livsmedelslagstiftningen möjliggör att importerat kycklingkött inte behöver salmonellatestas innan det förs in i ifall det packas om och sprutas med enprocentig saltlakelösning, eftersom det då klassas som berett livsmedel. Risken att vi får in salmonellasmittat kött i våra livsmedelsdiskar är uppenbar då en stor andel av importen kommer från länder som och där salmonellasmittan är mycket utbredd. Vilka åtgärder avser ministern vidta för att ändra nuvarande lag så att allt kycklingkött salmonellatestas?
fr · GP11364 · 2001-12-06 00:00:00 — Fråga 2001/02:364 av Skånberg (kd) till utrikesminister om de fyra israelerna som kidnappats av terroristorganisationen kidnappades de israeliska soldaterna , , , , och , , av terroristorganisationen . Förövarna var förklädda och använde FN:s uniformer och fordon. Soldaterna greps när de patrullerade den södra, israeliska, sidan av gränsen mot . kidnappade Hizbollah den israeliske civile privatpersonen , , när denne gjorde en privat affärsresa till . Blodspår tyder på att någon eller några av soldaterna sårades vid gripandet. Tenenboim är beroende av daglig medicinering. Inget är känt om de fyras vidare öden, om de lever och om de fått medicinsk behandling. Röda korset har nekats att träffa dem. I brist på livstecken har den israeliska armén dödförklarat de tre soldaterna, men det är svårt för de anhöriga att sörja, utan bekräftelse på att de verkligen är döda. besöker en del av de anhöriga i hopp om att fästa omvärldens uppmärksamhet vid deras situation. Är utrikesministern beredd att mot denna bakgrund använda diplomatiska medel för att om möjligt få klarlagt de fyras öde, få dem frigivna om de lever och få deras kroppar överlämnade till deras anhöriga om de är döda?
fr · GP11365 · 2001-12-06 00:00:00 — Fråga 2001/02:365 av () till utrikesminister om religionsfriheten i "Situationen för de mänskliga rättigheterna och demokratin i är inte tillfredsställande." Så lyder ett vanligt förekommande uttalande om ett av EU:s kandidatländer. Till de allvarligare kränkningarna av de mänskliga rättigheterna hör intoleransen gentemot och förtrycket av landets etniska och religiösa minoriteter. Enligt ska det stå var och en helt fritt att välja och utöva sin religion. Detta är också något som lovade respektera redan i och med Lausannefördraget 1923. har även undertecknat FN:s deklaration om de mänskliga rättigheterna, där religionsfriheten utgör en central och grundläggande fri- och rättighet. Trots detta begås det allvarliga brott mot religionsfriheten i . Några exempel är att missionärer och kristna grips, fängslas och ställs inför rätta för sin religions skull. Polisen gör razzior mot kyrkor och församlingar. Kyrkor och kloster förstörs eller tas i besittning för att omvandlas till moskéer, förråd, djurlador etc. kandiderar för EU-medlemskap. Respekten för de mänskliga rättigheterna är en grundläggande princip i EU-gemenskapen. Det är av största vikt för såväl EU och dess framtid som för kandidatländernas befolkningar att EU är tydlig med att respekt för de mänskliga rättigheterna är ett villkorslöst krav för medlemskap. Vilka åtgärder ämnar statsrådet vidta för att såväl bilateralt som multilateralt via EU på ett än tydligare och aktivt sätt ska verka för att sätta press på att erkänna sina minoriteter och upphöra med kränkningar av de mänskliga rättigheterna i allmänhet och av religionsfriheten i synnerhet?
fr · GP11366 · 2001-12-06 00:00:00 — Fråga 2001/02:366 av () till utrikesminister om myndigheternas bedömningsgrund i asylärenden har avslagit en asylansökan från en armenisk homosexuell man. Mannen har utsatts för grova sexuella övergrepp i fängelset och även andra förnedrande behandlingar. Han har dock fått avslag på sin asylansökan eftersom han endast kunnat visa upp en armenisk militärbok, däremot ingen passhandling. när mannen ska avvisas anser verkställande myndighet att det är tillräckligt klarlagt att mannen är från , varför han kommer att avvisas dit. Det som för är otillräckliga bevis för identiteten är mer än tillräckliga för den verkställande myndigheten. Borde inte dessa myndigheter ha samma bedömningsgrund? Om en utländsk ambassad utfärdar ett nytt pass för en asylsökande som fått avslag på sin ansökan därför att identiteten varit oklar, borde det då inte innebära att ärendet omprövas i sin helhet? Mot bakgrund härav vill jag fråga utrikesminister : Vad avser utrikesministern göra i frågan om att beslutande och verkställande myndigheter i ett asylärende gör skilda bedömningar när det gäller en asylsökandes identitet?
fr · GP11367 · 2001-12-06 00:00:00 — Fråga 2001/02:367 av () till finansminister om skattekonkurrens Det finns en bred uppslutning bakom utvidgningen av EU. Den kan komma att få stor säkerhetspolitisk betydelse. En positiv ekonomisk utveckling i östra är nödvändig för att förbättra livsvillkoren för människor, som lever under svåra förhållanden i , som den breddar marknaden för t.ex. svenska produkter. Under ett övergångsskede påverkas sysselsättningen i många industriländer inom EU. Arbetsintensiva jobb kan komma att etableras utanför dagens EU och kraven på att utveckla kunskapsintensiva jobb i länder som ökar. Den insikten finns hos många fackligt aktiva, som oavsett detta ser värdet med en bredare samverkan i EU och som går in i arbetet med utvidgningen med syfte att nu som arbeta för bred internationell samverkan på det fackliga området. Det är däremot oacceptabelt om ansökarländerna genom egen lagstiftning tillskansar sig orättfärdiga konkurrensfördelar. Jag har från aktiva i Metall uppmärksammats på att t.ex. skapat ekonomiska zoner med mycket gynnsamma villkor på skatteområdet för företag, som etablerar sig i områdena. Såvitt jag förstår strider detta mot såväl de uppföranderegler som de konkurrensregler, som måste respekteras inom EU. Mot bakgrund av pågående förhandlingar om vill jag fråga hur och EU säkrar att illojal skattekonkurrens inte tillåts när utvidgningen av EU genomförs.
fr · GP11368 · 2001-12-06 00:00:00 — Fråga 2001/02:368 av () till finansminister om pensionssparande och näringsidkare Enskilda näringsidkare har möjlighet att göra avdrag för egna pensionspremier i näringsverksamheten respektive insättning på pensionssparkonto. I många fall är det så att dessa inbetalningar görs in på det år som följer efter inkomståret. Kostnaden har emellertid kunnat belastas inkomståret, inte det år man betalar in. I och med att inkomstskattelagen trätt i kraft så är, efter vad jag inhämtat, tanken att RSV ska ändra praxis och tillämpa kontantmetoden. Det innebär att alla inbetalningar till pensionssparande som görs också ska belasta resultatet det år inbetalningen görs. Den nya bokföringslagen och inkomstskattelagen leder uppenbarligen fram till denna nya tolkning. För små företag kan detta leda till problem när det gäller att överblicka hur stor pensionspremie som företaget har möjlighet att betala. Vilka åtgärder avser finansministern att vidta, så att det blir möjligt för enskilda näringsidkare att även kunna betala in en pensionspremie i början på det år som följer närmast efter det aktuella inkomståret?
fr · GP11369 · 2001-12-06 00:00:00 — Fråga 2001/02:369 av () till finansminister om färjan När kommer frågan om de svenska sjömännens löne- och skattesituation ombord på färjan , som trafikerar sträckan Helsingborg@Helsingör, att behandlas av regeringen?
fr · GP11370 · 2001-12-06 00:00:00 — Fråga 2001/02:370 av () till statsrådet om familjehemsföräldrar I många kommuner diskuteras frågan om skolans möjligheter att kunna lämna skriftlig information till vårdnadshavarna om elevens skolgång som komplement till utvecklingssamtal. Enligt grundskoleförordningens ska läraren fortlöpande informera eleven och elevens vårdnadshavare om elevens skolgång. Familjehem är aldrig, eller i alla fall mycket sällan, vårdnadshavare till barnen och har därför enligt lag inte samma rätt till information som barns föräldrar/vårdnadshavare, vare sig när det gäller utvecklingssamtal eller skriftlig information. Med hänvisning till det anförda vill jag ställa följande fråga till skolminister : Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta så att även familjehem får samma rätt till information från skolan om barnets kunskapsutveckling och skolgång som vårdnadshavare?
fr · GP11371 · 2001-12-06 00:00:00 — Fråga 2001/02:371 av () till statsrådet om sjukskrivningar Det finns olika uppgifter angående hur stort antal människor i arbetsför ålder som är frånvarande från arbetsmarknaden på grund av sjukdom. Prognosen för är att över 100 miljoner dagar ersätts med sjukpenning, det är en fördubbling . ökar antalet sjukdagar , var ökningen . Omräknat i arbetstillfällen motsvarar sjukdagarna 35000 arbetstillfällen. Till detta tillkommer ca 390000 förtidspensionärer. Detta innebär att ca 800000 personer i arbetsför ålder är sjuka och att de ständigt blir fler. Utöver mänskligt lidande orsakar den ökande sjukfrånvaron höga kostnader för hela samhället. Regeringen har antagit ett elvapunktsprogram för att minska sjukfrånvaron, men programmet har kritiserats ur flera aspekter, bl.a. för att inte vara tillräckligt nytänkande och åtgärdsinriktat. Med anledning av ovanstående frågar jag socialministern: Med hur mycket ska sjukskrivningen fortsätta att öka innan statsrådet är beredd att införa en vårdgaranti för att öka tillgängligheten till hälso- och sjukvården i syfte att färre personer ska behöva vara sjukskrivna i väntan på hälso- och sjukvård?
fr · GP11372 · 2001-12-06 00:00:00 — Fråga 2001/02:372 av () till socialminister om släktingplaceringar infördes en rekommendation i 22§ i socialtjänstlagen om att vid placering av barn i första hand skulle överväga om barnet kunde placeras hos släktingar eller andra närstående. ändrades bestämmelsen så att det i stället blev en skyldighet för att göra sådana överväganden. har presenterat en rapport där man följt upp de ändringar i socialtjänstlagen som trädde i kraft och . Där framkom att det inte finns några tecken på att lagändringarna skulle ha lett till en ökning av antalet släktingplaceringar i landet. Skärpningen av lagen har alltså inte givit avsedd effekt. Alla social- och familjehemssekreterare är inte medvetna om att det är en skyldighet. Det finns också tecken på att det från socialsekreterarnas sida finns en negativ inställning till släktingplaceringar, en hållning som är baserad på teorin om det sociala arvet. Även om socialsekreterarna har en positiv inställning till släktingsplaceringar i princip är det inte alltid det ingår i deras rutiner att kartlägga det sociala nätverket kring den som ska placeras och utreda möjligheter till släktingplacering. Min fråga är: Vad avser ministern göra för att det större antal släktingplaceringar som var syftet med lagändringen ska komma till stånd?