ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
frs · GO121120 · 2001-05-02 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:1120 om att ställa till svars för BSE har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att ansvariga för spridningen av BSE-smittan ska ställas till svars. De första fallen av BSE i rapporterades . Även om det inte är till fullo bevisat antas den ursprungliga smittvägen ha varit infekterat kött- och benmjöl, troligen framställt av scrapieinfekterade får och senare även BSE-infekterade nötkreatur. Problemen med BSE i och dess orsaker måste anses ha varit väl kända . Det kan därför hävdas att inköp av kött- och benmjöl från skett, förutom på eget ansvar, mot bättre vetande. Enligt uppgift gick också de brittiska myndigheterna ut med skriftlig information om riskerna med kött- och benmjölet. Varken de brittiska myndigheterna eller de enskilda företagen bröt heller mot vare sig nationella eller internationella bestämmelser. Mot bakgrund av ovanstående avser jag inte att vidta några åtgärder i frågan.
frs · GO121121 · 2001-05-02 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:1121 om könsrekrytering av försökspersoner till forskningsprojekt har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att förhindra en ensidig könsrekrytering av försökspersoner till forskningsprojekt. Frågan har ställts mot bakgrund av att medicinsk forskning av tradition ofta har bedrivits på män. Som jag och min kollega redan tidigare i vår har svarat i är det en grundläggande princip i det svenska välfärdssamhället att alla människor har lika rätt till vård och omsorg oavsett kön, ålder, social och etnisk bakgrund eller sexuell läggning. Forskning är ett viktigt instrument för att utveckla och förbättra vården och omsorgen såväl medicinskt och tekniskt som för att förstå människans reaktioner och upplevelser i vårdsituationen. är, och har länge varit en ledande nation inom medicinsk forskning. Medicinsk forskning, som är det vetenskapliga område som får mest statliga resurser, förfogar över av de svenska lärosätenas forskningsresurser. Ett område som har expanderat kraftigt är vård- och omsorgsforskning, vilket i den senaste forskningspolitiska propositionen var ett av regeringens åtta prioriterade forskningsområden. Självklart måste könsspecifika skillnader uppmärksammas och betonas i forskningen. Särskilt viktigt är det inom discipliner som medicin, vård och folkhälsoforskning, där de biologiska skillnaderna mellan könen är tydliga. Men även forskning på könet som kulturell och social konstruktion är viktig inom dessa discipliner för att både mäns och kvinnors behov av sjukvård och omsorg ska kunna tillgodoses. Regeringen har i de två senaste forskningspolitiska propositionerna, Forskning och samhälle (prop. 1996/97:5) och Forskning och förnyelse (prop. 2000/01:3) tydligt markerat hur viktigt det är att ha ett genusperspektiv i forskningen. Regeringen har även i Nationell handlingsplan för utveckling av hälso- och sjukvården (prop. 1999/2000:149) betonat vikten av könsspecifik kunskap kring människors vårdbehov. för medicin under , tidigare , lägger numera ökad tonvikt på studiepopulationens sammansättning i förhållande till samhällets sammansättning vid bedömning av ansökningar. Studiepopulationens sammansättning i förhållande till patientgruppens sammansättning är en vetenskapsmetodologisk fråga som de forskningsetiska kommittéerna beaktar vid bedömning av kliniska forskningsprojekt. En viktig åtgärd för att stimulera ett bredare perspektiv i forskningsansatserna och en höjning av kvaliteten i forskningen är att främja en ökad rekrytering av kvinnor till forskarbanan, eftersom kvinnor kan tillföra forskningen andra infallsvinklar och erfarenheter. För att förbättra jämställdheten inom högskolan förväntas lärosätena använda positiv särbehandling vid rekrytering till forskarskolor och rekryteringsanställningar. Det innebär att om sökande har jämbördiga eller i det närmaste jämbördiga meriter bör sökande av underrepresenterat kön ges företräde. Vidare kommer handledarna i forskarutbildning att ges utbildning om jämställdhet och genusperspektiv. Ett sådant medvetet jämställdhetsarbete bör bidra till att forskarna intresserar sig för både män och kvinnor som studieobjekt.
frs · GO121123 · 2001-05-04 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:1123 om religionsfrihet i Skånberg har frågat mig om jag avser påtala vikten av religionsfrihet och demokrati i . har, liksom de övriga länderna i , varit självständigt sedan l991. Från svensk sida har vi sett det som angeläget att stödja utvecklingen i . Demokrati, religionsfrihet och respekt för mänskliga rättigheter är här viktiga och grundläggande komponenter. Detta understryker vid samtal med företrädare för . Det svenska biståndet till landet inriktar sig också bl.a. på uppbyggande av demokratiska institutioner. EU har ingått partnerskaps- och samarbetsavtal med . Inom ramen för detta förs en politisk dialog där EU tar upp frågor om demokrati, religionsfrihet och respekt för mänskliga rättigheter. Med anledning av lagförslaget om religionsfrihet har EU protesterat och för den kazakiska regeringen framhållit att lagförslaget strider mot landets internationella åtaganden vad gäller mänskliga rättigheter. stöder även aktivt det arbete, som utförs av (), som genom en mission finns representerat i . OSSE-missionen för en kontinuerlig dialog med myndigheterna samt bidrar med experthjälp bl.a. vad gäller demokratifrågor. OSSE-missionen är nära involverad i frågorna om religionsfrihet och har , tillsammans med kontor för demokratiska institutioner och mänskliga rättigheter (ODIHR), bl.a. anordnat "rundabordssamtal" med parlamentet om just dessa frågor. Ett närmare samarbete mellan och förutsätter upprätthållande av respekt för grundläggande fri- och rättigheter. EU kommer mot den bakgrunden att noggrant följa utvecklingen i och reagera om oro finns över utvecklingen.
frs · GO121124 · 2001-05-09 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:1124 om rätt till vård har frågat mig om vilka åtgärder jag avser att vidta för att ge patienter ökade rättigheter vad gäller möjligheten till specialistvård i andra landsting än det man tillhör. Möjligheten att söka vård i andra landsting än i hemlandstinget har uppmärksammats i de s.k. Dagmaröverläggningarna mellan staten och . Parterna konstaterade i Dagmaröverenskommelsen för att det är mycket angeläget att tillgodose både krav på reella valmöjligheter och tydliga regelverk. har med anledning av överenskommelsen utarbetat en landsövergripande rekommendation om valmöjligheter i vården, som ersätter de många olika rekommendationer som tidigare fanns. Ett syfte med rekommendationen är att åstadkomma en större likhet över landet när det gäller möjligheten att välja sjukhus och annan specialistvård. Enligt rekommendationen ska patienterna bl.a. erbjudas möjlighet att välja behandling i öppenvård för specialistsjukvård i andra landsting, efter det att behovet har fastställts i hemlandstinget. Vid mer kostnadskrävande åtgärder krävs också ett godkännande i förväg av hemlandstinget. Rekommendationen implementeras i landstingen. I Dagmaröverenskommelsen för har parterna enats om att följa detta arbete innan behovet av att lagstifta om valmöjligheter i hälso- och sjukvården övervägs. Jag har därför inte för avsikt att vidta några ytterligare åtgärder .
frs · GO121125 · 2001-05-02 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:1125 om nytt studiemedelssystem för utlandsstudier har frågat mig vilka åtgärder jag ämnar vidta för att övergångstiden till det nya studiemedelssystemet icke hindrar studenter att läsa utomlands . Det reformerade studiestödssystemet träder i kraft . Vissa studerande påbörjar sina studier , däribland en del utlandsstuderande. Det som nämner i sin fråga, om Centrala beslut att inte handlägga ärenden om studiemedel för utlandsstudier före , är inte korrekt. Jag har inhämtat att redan fr.o.m. kommer att kunna lämna besked om studiemedel för studier utomlands så att sökande i rimlig tid ska kunna veta om studiestöd kommer att utbetalas eller inte. Jag räknar med att detta är en tillfredsställande lösning.
frs · GO121126 · 2001-05-02 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:1126 om teknikerbristen har frågat mig vad jag avser att vidta för åtgärder för att inte teknikerbristen ska bli ett hinder för tillväxten i . Regeringen har gjort stora satsningar på utbyggnaden av högskolan och en stor del av denna satsning gäller tekniska och naturvetenskapliga utbildningar. Detta har resulterat i en kraftig ökning av antalet studenter inom dessa utbildningar på högskolan. Utbildningsområdena teknik och naturvetenskap är de som har ökat mest . /94@1999 har antalet helårsstudenter inom teknik ökat och inom naturvetenskap . Det är också glädjande att andelen kvinnor inom dessa utbildningar har ökat. Behovet av högskoleutbildade inom teknik och naturvetenskap är stort och kommer att så förbli . Regeringen bedömer därför att antalet magisterexamina och civilingenjörsexamina bör öka den kommande perioden för att kunna motsvara efterfrågan på arbetsmarknaden. Detta ställer naturligtvis höga krav på samspelet mellan gymnasieskola, vuxenutbildning och högskola. Det är i sammanhanget viktigt att arbetsgivare och näringsliv har en flexibel syn på utbildning. I en rapport från , som bygger på en analys av tillgång och efterfrågan på högskoleutbildade, framhålls risken att efterfrågan i alltför stor utsträckning inriktas på traditionella utbildningar. Utbildningar som byggs upp av studenterna själva och som avslutas med kandidat- eller magisterexamen kan i många fall vara lika värdefulla för näringslivet. Det är viktigt att intresset för naturvetenskap och teknik väcks i tidiga åldrar. Regeringen har därför satsat nästan på stöd till rekryteringsåtgärder för att öka intresset för lärarutbildningar inom matematik, naturvetenskap och teknik. Resultatet av denna engångssatsning kommer att utvärderas . Även inom det s.k. bedrivs en rad intressanta och spännande projekt för att öka barns och ungdomars intresse för dessa frågor. har också arbetat med att öka flickors intresse för tekniska och naturvetenskapliga ämnen. Jag skulle gärna se att studenter på den nya lärarutbildningen, i synnerhet med inriktning mot undervisning för de lägre åldrarna, utnyttjar den nya lärarutbildningens möjligheter att fördjupa sina kunskaper om hur man tidigt kan stimulera barns intresse för naturvetenskap och teknik. Med en fortsatt utbyggnad och förnyelse av naturvetenskapliga och tekniska utbildningar i samverkan med andra nivåer i utbildningssystemet, är jag övertygad om att vi kan möta behovet av högskoleutbildade inom dessa viktiga tillväxtområden.
frs · GO121127 · 2001-05-02 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:1127 om högskoleutbildning i medicinsk fotvård har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidtaga för att säkerställa att beslutet att anordna högskoleutbildning för medicinsk fotvård verkställs. Dagens utbildning inom fotvård ligger på gymnasienivå med möjlighet till påbyggnadsutbildning inom komvux. Utbildning i privat regi förekommer också. Någon samlad struktur för grundutbildning, vidareutbildning och fortbildning finns inte. Regeringen fick en skrivelse från med en framställan om att fotvårdsutbildningen borde flyttas över till högskolan. Skrivelsen remitterades och från remissinstanserna fick stöd i sin framställan om behovet av kvalificerad utbildning. Däremot tog remissinstanserna inte någon ställning i fråga om på vilken utbildningsnivå fotvårdsutbildning bör bedrivas. Bl.a. framhöll att det är viktigt att regeringen prövar möjligheten att förbättra den reguljära utbildningen inom medicinsk fotvård. Mot denna bakgrund uppdrog regeringen i budgetpropositionen åt och att anordna utbildning i medicinsk fotvård. I ett yttrande till regeringen uttryckte att innan en ny utbildning inom högskolan inrättas bör en utredning om de långsiktiga behoven och utbildningens dimensionering samt utbildningens omfattning i poäng göras. Inom har en arbetsgrupp kartlagt nuvarande nationella och internationella utbildningar och arbete pågår med att utveckla förslag till en treårig utbildning. Av planeringar för den närmaste treårsperioden framgår att institutet har för avsikt att starta en utbildning i medicinsk fotvård omfattande 120 poäng.
frs · GO121129 · 2001-05-09 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:1129 om abortregister och kvinnors hälsa Skånberg har frågat mig vad jag avser göra för att säkerställa att kvinnors hälsa inte drabbas till följd av att anteckningar om abort inte längre ska införas i patientregistret. lämnade till ett förslag till förordning som ska reglera myndighetens . Förordningen gäller tre register, nämligen cancerregistret, medicinskt födelseregister och patientregistret. I patientregistret finns all sluten vård och viss öppen vård som tidigare skett i sluten sjukvård, dvs. har avstått från att lämna förslag på separat abortregister. I enlighet med den nuvarande lagstiftningen finns vissa individbaserade uppgifter om aborter redan med i patientregistret. har föreslagit i sitt huvudalternativ att aborter, liksom övriga diagnoser och åtgärder, rapporteras till patientregistret. har lämnat ett alternativt förslag där aborter helt avidentifierats i patientregistret. Skånberg ställde en fråga till mig angående abortregister och bröstcancer . I svaret på denna fråga uttalade jag bl.a. att jag anser att uppgift om abort inte ska finnas med i patientregistret och att forskning i syfte att utröna eventuella hälsorisker i samband med abort då får ske exempelvis i form av intervjustudier.
frs · GO121130 · 2001-05-09 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:1130 om abortregister har frågat mig om jag kommer att stoppa förslag på ett integritetskränkande abortregister. lämnade till ett förslag till förordning som ska reglera myndighetens . Förordningen gäller tre register, nämligen cancerregistret, medicinskt födelseregister och patientregistret. har avstått från att lämna förslag på separat abortregister. I enlighet med den nuvarande lagstiftningen finns vissa individbaserade uppgifter om aborter redan med i patientregistret. har föreslagit i sitt huvudalternativ att aborter, liksom övriga diagnoser och åtgärder, rapporteras till patientregistret. har lämnat ett alternativt förslag där aborter helt avidentifierats i patientregistret. Ett särskilt abortregister där man tillför personuppgifter till det nuvarande abortregistret har inte föreslagits och kommer inte heller att införas.
frs · GO121131 · 2001-05-09 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:1131 om upprätthållande av skolplikten har frågat skolminister vilka åtgärder hon avser att vidta för att elever i kommun, som inte kunnat ta skolbussen till skolan för att vägen varit avstängd under tjällossningen, ska kunna genomföra sin skolgång i enlighet med skollagen. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på frågan. Vägar som stängs av under tjällossningen är ett återkommande problem varje vår. Statistiken visar att väg stängs av för tung trafik i landet. Den rikliga nederbörden har lett till att årets tjällossning varit svårare än normalt i och . har därför tvingats att stänga ett tiotal vägar för all trafik. Att gör på det sättet är relativt ovanligt. Jag har erfarit att det har hänt i något enstaka fall att en väg stängs av helt under tjällossningen. I det aktuella fallet i innebar vägavstängningen att 6@7 elever var hemma . Jag har erfarit att kommunens bedömning är att detta inte kan anses som att skolplikten åsidosätts. Regeringen föreslog i budgetpropositionen en höjning av anslaget till väghållning och statsbidrag. I regleringsbrevet för beslutade regeringen därefter om en höjning av anslagsposten Investeringar i regionala planer till för jämfört med . Den kraftiga höjningen motiveras av att regeringen vill säkerställa och bevara nuvarande infrastruktur och därför skapa förutsättningar för en satsning på ökad bärighet, tjälsäkring och rekonstruktion av det regionala vägnätet. Enligt verksamhetsplan läggs på bärighet, tjälsäkring och rekonstruktion av det regionala vägnätet i . var motsvarande siffra 48 miljoner. Således innebär regeringens prioritering att årets insatser för att förbättra det befintliga vägnätet i kommer att bli mer än så stora som .
frs · GO121132 · 2001-05-09 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:1132 om statens användning av skogspengarna har frågat mig vilka åtgärder jag tänker vidta vad gäller användningen av de medel som tillfaller staten från . I vårpropositionen under utgiftsområde 24 anförs att det är regeringens bedömning att regeringen senare under budgetåret avser att återkomma med förslag om hur likviden från AB:s inlösen av aktier ska användas. Svaret på fråga är därmed att något beslut inte är fattat vad gäller användningen av de medel som tillfaller staten från .
frs · GO121133 · 2001-05-02 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:1133 om stödet till folkbildningen har frågat mig om vad jag avser att vidta för åtgärder för att se till att stödet till folkbildningen inte fortsätter att minska. Det minskade stödet till folkbildningen bekymrar mig också. citerar i frågan vad jag sade i en interpellationsdebatt . Jag vidhåller den uppfattning som jag då redovisade. Jag vill erinra om att huvuddelen av minskningen av statsbidraget hänför sig till den dåvarande borgerliga regeringens neddragning av anslaget med . Därefter har anslaget i stort följt pris- och löneutvecklingen. För att regeringen ska få ett bättre grepp om utvecklingen av landstingens och kommunernas bidrag har i uppgift att särskilt redovisa denna. har lämnat sin redovisning. Jag har ännu inte haft möjlighet att ta ställning till eventuella åtgärder med anledning av de olika myndigheternas årsredovisningar. Att flera kommuner och landsting väljer vägen att skära ned anslagen till folkbildningen är djupt beklagligt och inte minst mot bakgrund av möjligheterna för människor att förverkliga det livslånga lärandet. Folkbildningen är ett nationellt ansvar för såväl stat som kommuner och landsting. De senare är dock självständiga i sina beslut. Staten varken kan eller bör åta sig att kompensera studieförbund och folkhögskolor för inkomstbortfall från andra bidragsgivare.
frs · GO121135 · 2001-05-09 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:1135 om momsuttag inom vårdsektorn () har frågat finansminister vilka åtgärder han avser vidta för att komma till rätta med det ojämlika momsuttaget inom vårdsektorn. Frågan har ställts mot bakgrund av det s.k. kommunkontosystemet. Arbetet är så fördelat inom regeringen att det är jag som ska svara på frågan. Kommuner och landsting är stora aktörer på den svenska marknaden. Det är därför viktigt att se till att valet mellan att utföra viss verksamhet i egen regi och att lägga ut verksamhet på entreprenad, dvs. att upphandla, blir neutralt i konkurrenshänseende. För att uppnå en sådan konkurrensneutralitet infördes det s.k. kommunkontosystemet. Syftet är att utjämna effekterna av mervärdesskatt vid valet mellan egenregi och upphandling. Kommuner och landsting kan genom detta system få tillbaka moms som man har betalat på inköp i sådan verksamhet som inte är momspliktig, t.ex. sjukvård och tandvård. Systemet innebär också att kommuner och landsting har rätt till momskompensation med viss procent av priset vid upphandling av tjänster från t.ex. privata vårdgivare som inte har någon avdragsrätt för erlagd moms. Eftersom upphandlingskostnaden kan innehålla en dold mervärdesskatt kan kostnaden för kommunen att upphandla tjänsten bli högre än om kommunen väljer att utföra tjänsten själv. Kompensation utgår därför med antingen 5, 6 eller av upphandlingssumman, beroende på vad som upphandlas. Om kommunen utger bidrag till viss verksamhet inom vård eller omsorg utgår också kompensation av bidragssumman. På så vis kan kommunen i ekonomiskt hänseende jämställa de alternativ man har för att utföra viss verksamhet. Kommunkontosystemet finansieras av kommunerna själva genom årliga inbetalningar till de särskilda konton från vilka utbetalningarna görs. Inbetalningarna till systemet baseras på det totala uttaget från kontona. På så vis är systemet självfinansierat av kommunerna. Om ett privat vårdföretag i sin tur upphandlar varor och tjänster för sin verksamhet har vårdföretaget ingen avdragsrätt för den moms man betalar. Detta beror på att vård och social omsorg är momsfri verksamhet enligt ML och EG-rätten (det sjätte momsdirektivet, som är skyldigt att följa). Privata vårdföretag omfattas inte av kommunkontosystemet och därmed inte heller av dess kollektiva finansieringsordning. Genom att kommunkontosystemet finansieras kollektivt med kommunala medel kan det, enligt min uppfattning, inte anses föreligga något ojämlikt momsuttag inom vårdsektorn, som påstår i sin fråga. Jag vill i detta sammanhang tillägga att man från sida har aviserat att reglerna i det sjätte momsdirektivet om moms och offentlig verksamhet ska ses över. Det är dock inte möjligt att säga när ett sådant arbete kommer att inledas och vilka ändringar som kan bli aktuella.
frs · GO121136 · 2001-05-11 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:1136 om massavrättningar i har frågat mig vad kommer att göra för att protestera mot utbredda användande av dödsstraff. Regeringen ser mycket allvarligt på bristerna i respekten för de mänskliga rättigheterna i . Den kampanj som den kinesiska regeringen nu bedriver mot den organiserade brottsligheten har enligt uppgift resulterat i fler än 500 avrättningar sedan kampanjens början för en månad sedan. Vi har med företrädare på hög nivå för tagit upp och protesterat mot dödsstraffet och uppmanat att begränsa dess användande med förhoppningen att dödsstraffet ska avskaffas helt. Detta har skett i direkta samtal och kontakter med den kinesiska regeringen, både bilateralt och vid olika dialogtillfällen EU@Kina liksom i anföranden i FN. Som EU-ordförande ankommer det på att framföra EU:s syn på mänskliga rättigheter i och driva de krav på förändringar som EU:s utrikesministrar enades om under sina möten och . De slutsatser som där togs omfattar bl.a. krav på att ska begränsa användandet av dödsstraffet i syfte att avskaffa det. Slutsatserna finns att tillgå i sin helhet på ordförandeskapets hemsida (). EU bedriver en aktiv dialog om mänskliga rättigheter med företrädare för , parlament och forskningsinstitutioner. Bl.a. arrangeras i svensk regi ett EU-seminarium i den 11@12 maj med deltagande av kinesiska och europeiska experter, enskilda organisationer och regeringsrepresentanter. Där är dödsstraffet ett av två huvudämnen. Jag avser även att ta upp frågan med kinesiska företrädare under mitt deltagande i i i slutet av den här månaden.
frs · GO121137 · 2001-05-09 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:1137 om skyddande av svensk skog har frågat mig vad jag tänker göra för att skapa förutsättningar för en ökad takt i skyddandet av svensk skog. beslutade om 15 övergripande miljökvalitetsmål, varav ett var levande skogar. Vidare beslutade att regeringen skulle återkomma med förslag till delmål för de övergripande målen och tidpunkter för när dessa ska ha uppnåtts. Något beslut om att produktiv skogsmark med höga naturvärden ska skyddas som reservat fattades inte, men regeringen bedömde denna areal som en lämplig nivå. I miljömålspropositionen som presenterades föreslår regeringen en ambitionshöjning. Förslaget innebär att sammanlagt skogsmark ska skyddas som reservat . Att skydda mark genom att skapa naturreservat, biotopskydd och naturvårdsavtal är ett långsiktigt arbete i många led. Jag är övertygad om att vi kommer att få se konkreta resultat av det arbete med att skydda nya skogsområden som görs av kommuner, länsstyrelser, och . arbetar länsstyrelserna med att skydda mer än 600 nya områden. Medelstorleken för dessa områden är . För att stödja länsstyrelsernas arbete med att öka skogsskyddet har de fått fr.o.m. . Jag har diskuterat frågan med landshövdingarna, och är förvissad om att länsstyrelserna kommer att ge arbetet med att skydda skogsmark den höga prioritet som krävs för att regeringens föreslagna mål ska kunna nås till 2010. Regeringen kommer att följa upp länsstyrelsernas arbete, bl.a. för att få underlag för vidare överväganden i fråga om resursbehov.