ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · GO11846 · 2001-03-07 00:00:00 — Fråga 2000/01:846 av () till justitieminister om mobbning på fängelser hade under gårdagen en mycket värdefull utskottsutfrågning om mobbning med särskilt fokus på skolelever. Vid utfrågningen uppmärksammades genom bl.a. professor vid den mycket allvarliga situationen på fängelserna. Problemet är väl känt och har i sin yttersta förlängning lett till att ett antal personer, som samhället har ett ansvar för, mördats. Att motverka mobbning på fängelser är ingen enkel uppgift. Här möts människor mot sin vilja i en miljö, där stora frustrationer och motsättningar spelar en viktig roll i vardagen. T.ex. de samband mellan mobbare i skolan och senare kriminalitet, som påvisats i olika studier visar också att många, som döms för allvarliga brott har svårigheter att känna den empati, som är den bästa försäkringen mot mobbning. Framgångsrika insatser för att motverka mobbning kräver både insikt om risker i olika grupperingar på fängelserna, men också vilja att utveckla den enskildes möjlighet att känna empati och förståelse för andras lidande. Jag vill därför fråga justitieministern vilka åtgärder han har för avsikt att vidta för att förebygga mobbning på fängelserna.
fr · GO11847 · 2001-03-07 00:00:00 — Fråga 2000/01:847 av () till statsrådet om skydd för homosexuella Många brott som begås mot de mänskliga rättigheterna riktar sig mot homosexuella. Homosexualitet är förbjudet i flera länder. Att människor döms till döden på grund av sin homosexualitet är ovanligt, men förekommer likväl i några länder i världen. T.ex. dömdes ett lesbiskt par till döden i just på grund av sin homosexualitet. Kvinnorna sades vara skyldiga till "utövande av onaturligt beteende". Detta är fasansfullt och helt oacceptabelt. och EU måste agera kraftfullt när människors grundläggande rättigheter så allvarligt kränks. har också ett ansvar när det gäller att ge de människor som tvingas fly på grund av sin sexuella läggning en i vårt land. Tyvärr har vid alltför många tillfällen frångått sig detta ansvar. Bara för någon vecka sedan blev en ung homosexuell man utvisad till sitt hemland , där straffet för sexuella handlingar med personer av samma kön kan ge från till livstids fängelse. Man kan fråga sig vilken funktion den nu gällande skyddsregeln i utlänningslagen för människor som tvingas fly på grund av sin homosexualitet fyller. Vilka åtgärder avser statsrådet vidta för att förbättra och försvara homosexuellas rättigheter och skydd såväl i deras hemländer som i i de fall då homosexuella söker en i vårt land undan förföljelse?
fr · GO11848 · 2001-03-08 00:00:00 — Fråga 2000/01:848 av () till kulturminister om markägarens kostnadsansvar vid utgrävningar är just nu inne i en expansiv period. Bl.a. byggs det mycket nytt, både av stora entreprenörer och av privatpersoner. Ett problem som många byggare stöter på är fornlämningarna, och de är många i . Enligt kulturminneslagen (KML) är markägaren skyldig att ansöka om tillstånd hos för att ta bort eller ändra en fornlämning. Ansökan leder oftast till att beslutar att göra en arkeologisk undersökning. Om inte markägaren kan bevisa att man helt saknar tidigare vetskap om fornlämningen är det markägaren som blir kostnadsansvarig för utgrävningen. Bygget kan därmed komma att kosta mer i både tid och pengar än man först beräknat. För en privatperson kan detta bli kostsamt och det bidrag den enskilde kan erhålla står oftast inte i proportion till kostnaden. Än mindre kan bidraget täcka den tid som markägaren förlorat på grund av fornfyndet. För större entreprenader kommer kostnaden att hamna på de boende eller den som hyr byggnaden eller marken . Det är viktigt att värdefulla fornfynd inte förstörs vid en exploatering. Men det är inte rimligt att enskilda personer ska betala kostnaden för en arkeologisk undersökning, det borde åligga staten att göra det då bevarandet av fornfynd är en riksangelägenhet. Min fråga till ministern är: Vad tänker ministern göra för att lösa problemet med höga kostnader och pengar för små markexploatörer i samband med ett fornfynd?
fr · GO11849 · 2001-03-08 00:00:00 — Fråga 2000/01:849 av () till näringsminister om offentlig upphandling Det är väl utrett att det finns betydande brister i den offentliga upphandlingen. Studier från revisorer och visar detta. Det finns uppenbara luckor i dagens regelverk. Den tydligaste är att det inte finns någon sanktion mot det riktigt grova regelbrottet, att helt strunta i reglerna, eftersom det inte i efterhand går att säga vem som drabbats. Den myndighet som dock gör ett ärligt försök att följa reglerna, men som missar en detalj löper risk att få betala skadestånd. Detta eftersom det då har varit en upphandling och man kan avgöra vem som borde ha vunnit. Ska man göra fel, ska man alltså göra det ordentligt. Då är det riskfritt. , som har i uppdrag att se över den offentliga upphandlingen, uppskattar upphandlingens värde till ca , vilket motsvarar av vår bruttonationalprodukt. En effektivare upphandling bidrar till att vi sparar stora belopp. I delbetänkande (SOU 1999:139, Effektivare offentlig upphandling @ för fortsatt välfärd, trygghet och tillväxt) föreslås bl.a. att en ny sanktion @ marknadsskadeavgift @ ska införas mot grova regelbrott. Vilka åtgärder ämnar näringsministern vidta för att grova regelbrott vid offentlig upphandling ska leda till kännbara påföljder?
fr · GO11850 · 2001-03-08 00:00:00 — Fråga 2000/01:850 av () till näringsminister om insatser med räddningshelikopter i huvudstadsregionen Betydelsen av en väl fungerande verksamhet med försvarets räddningshelikoptrar är mycket tydlig. Det blir kanske särskilt påtagligt när vi @ inte så sällan @ i medierna kan följa insatser som görs för att rädda människoliv, släcka skogsbränder och andra tillfällen där försvaret på något sätt deltar i civila räddningsinsatser. Invånarna i vår huvudstadsregion har genom helikopterbataljonen på kunnat känna trygghet och förvissning om att när något händer som kräver enhetens insatser så har hjälpen kommit. På uppdrag av har Försvarsmakten upprätthållit en god beredskap under dygnets alla timmar. är dock den så viktiga jourverksamheten indragen. Personalbrist har angetts som orsak till att nu får lita till insatser från eller . Även om det är möjligt att helikopterinsatserna kan ske tillfredsställande också från andra platser i landet är det orimligt att huvudstadens 1,8 miljoner invånare ska sakna den trygghet som en heltäckande beredskap med helikopterinsatser i den civila räddningens tjänst innebär. Det är också ur ett försvarspolitiskt perspektiv angeläget att verksamheten vid kan utvecklas, inte avvecklas, något som bl.a. poängteras i propositionen Det nya försvaret. Det är som organisatoriskt ansvarar för verksamhet. Därför vill jag fråga näringsministern: Vilka åtgärder är näringsministern beredd att vidta i syfte att ska återställas en fullgod beredskap med räddningshelikoptrar från ?
fr · GO11851 · 2001-03-08 00:00:00 — Fråga 2000/01:851 av () till jordbruksminister om EU:s jordbrukspolitik De senaste veckornas problem inom jordbruket har gjort det alltmer påtagligt att det europeiska och det svenska jordbruket behöver förändras. Storskalighet och en alltför hårt driven rationalisering är inte en hållbar utvecklingsväg för jordbruket. I stället bör inriktningen på jordbrukspolitiken vara att gynna ett småskaligt miljö- och djurvänligt jordbruk. borde som ordförandeland i EU ta initiativ till att tidigarelägga en reform av EU:s jordbrukspolitik. Reformen bör innebära att resurser flyttas från generella stöd till riktade åtgärder för miljö och landsbygdsutveckling, att de exportstödjande åtgärderna avvecklas, att de enskilda medlemsländerna ges ansvaret att utforma stöden nationellt och att tydliga mål på gemenskapsnivå för miljö, säkra livsmedel och djurskydd sätts upp. har redan nu förutsättningar att göra en del av detta utan en reform av den gemensamma jordbrukspolitiken genom att själva föra över medel från de generella stöden till miljöåtgärder för att skapa ett ekologiskt hållbart jordbruk. Det är nödvändigt att använder den möjligheten och att regeringen aviserar en sådan förändring i den vårekonomiska propositionen. Det som delvis bör finansieras på detta sätt är en förlängning av vallstödet och särskilda insatser för att bevara den biologiska mångfalden i jordbruket. Min fråga till jordbruksministern är följande: Avser ministern ta initiativ för att tidigarelägga en reform av EU:s jordbrukspolitik och föregå med en förändring av den svenska jordbrukspolitiken?
fr · GO11852 · 2001-03-08 00:00:00 — Fråga 2000/01:852 av () till försvarsminister om beställningen av JAS 39 I samband med det svenska försvarets omstrukturering och nya inriktning har krävt att försvarets verkliga behov av JAS 39 ska klargöras. Då åtta flygdivisioner maximalt kräver 128 plan har vi bl.a. föreslagit att man skulle tillsätta en arbetsgrupp för att utreda huruvida beställningen av JAS-planen överensstämmer med försvarspolitiska mål. har Försvarsmakten meddelat att man inte har behov av alla de 204 39 som beställts fram . Överbefälhavare menar att regeringen bör sälja eller hyra ut ett fyrtiotal plan som försvaret inte behöver. har uttalat ett stöd för detta. Eftersom alla plan ännu inte levererats är ett annat alternativ att man omförhandlar beställningen av JAS 39 så att den motsvarar det reella behovet. Min fråga till försvarsministern är följande: Vilka åtgärder avser försvarsministern vidta i syfte att omförhandla JAS-kontrakten i syfte att minska antalet levererade plan till den svenska försvarsmakten?
fr · GO11853 · 2001-03-08 00:00:00 — Fråga 2000/01:853 av () till socialminister om hivspridningen Spridningen av hiv ökar i . uppdagades 57 nya fall av hivsmitta. Det är 23 fler än . I har frivilligorganisationernas verksamhet inneburit att spridningen hållits nere. Röda korset och Noaks Ark var pionjärer i det hivpreventiva arbetet. Utan dessa frivilliginsatser och andra åtgärder från såväl privata som offentliga aktörer hade hivsituationen lätt kunnat bli betydligt allvarligare. Om medvetenheten minskar kan hivspridningen börja öka igen. Att staten har ett starkt intresse av hivinformation och hivprevention innebär inte att staten är den som bäst genomför informationssatsningar. Erfarenheterna talar för att de ideella organisationerna måste ges en central roll i det hivpreventiva arbetet för att det ska vara effektivt. Bidragen för hivprevention bör fördelas nationellt genom ett ansökningsförfarande, så att ideella organisationer kan anlägga ett nationellt perspektiv på sina insatser och själva styra resurserna dit de bäst behövs. Projekten som kommer ifråga för stöd ska kunna vara fleråriga till sin karaktär för att säkerställa kontinuitet och långsiktighet i arbetet. Min fråga till socialministern är: Vilka åtgärder ämnar socialministern vidta för att frivilligorganisationer ska få de resurser som behövs för att öka medvetenheten om hiv?
fr · GO11854 · 2001-03-08 00:00:00 — Fråga 2000/01:854 av () till finansminister om reseersättningar med miljöprofil Ska kunna leva upp till vad vi lovat vid om att minska utsläppen av koldioxid måste miljöpolitiken ges en tydligare och ny inriktning. Vår tids största miljöhot är de globala klimatförändringar som orsakats av människan. Tyvärr är inte kollektivtrafiken sådan att man alltid kan använda den utan bilen måste tillgripas. Om vi kunde förmå resenärerna att samåka skulle det vara bra. Men den ekonomiska lönsamheten står inte i proportion till besväret att köra omvägar för att hämta och lämna någon eller att anpassa sin tid till en annan människa. De flesta offentliga organen i landet och företagen följer statens normer för reseersättningar. Men dessa saknar "miljöprofil" och har inte hängt med i den ekonomiska utvecklingen. fick en bilist som med egen bil i tjänsten hämtade upp en medresenär extra per mil. Den ersättningen får man fortfarande! Men 1975 täckte femtioöringen nästan hela bensinkostnaden och var då obeskattad! läggs den "på toppen" och beskattas. Ersättningen borde alltså mångdubblas! Med hänvisning till det anförda vill jag ställa följande fråga till finansministern: Avser ministern att vidta några åtgärder för att se över normerna för reseersättningar i syfte att öka samåkandet?
fr · GO11855 · 2001-03-08 00:00:00 — Fråga 2000/01:855 av () till finansminister om skattereduktion på tjänster och hantverk hos privatpersoner Det har varit högt prioriterat i att både kvinnor och män deltar i arbetslivet. En förutsättning för att båda föräldrarna ska kunna arbeta är att någon tar väl hand om barnen när båda föräldrarna är på jobbet. Offentligt subventionerad barnomsorg motiverats så. Om båda föräldrarna deltar fullt ut i arbetslivet räcker inte tiden till för att också göra allt det som en hemmavarande förälder kan göra när denna är hemma och inte förvärvsarbetar. För att kunna betala någon att utföra tjänster och hantverk i hemmet måste den som anlitar någon att utföra en tjänst eller ett hantverk jobba fler timmar än den som de anlitar för att få ihop till dennes lön. De höga skattekilarna, som även låg- och medelinkomsttagare har i , är ett stort hinder för marknaden för hemnära tjänster att utvecklas. Detta leder till färre jobb i denna sektor och att den flexibilitet tillgången till hemnära tjänster kan bidra med går förlorad för de flesta arbetande svenskar. Avser finansministern verka för en skattereduktion beträffande tjänster och hantverk som utförs åt privatpersoner?
fr · GO11856 · 2001-03-09 00:00:00 — Fråga 2000/01:856 av () till socialminister om mat och gamla Att mat är medicin är allra tydligast för gamla människor. Det gäller att få/äta rätt sammansatt mat och i rätta mängder. De gamla som ligger på sjukhus eller bor i serviceboende är i stort sett hänvisade till det som serveras på de olika typerna av institutioner. Enligt en rapport från är det där alltför vanligt med såväl felnäring som svält. Vilka åtgärder avser socialministern vidta för att förbättra situationen i detta avseende?
fr · GO11857 · 2001-03-09 00:00:00 — Fråga 2000/01:857 av Per () till justitieminister om ekonomisk ersättning vid polisavspärrningar spärrar polisen av delar av städer och områden av säkerhetsskäl vid exempelvis utländska statsbesök och andra större arrangemang. Utöver försämrad framkomlighet för människor i allmänhet, drabbas många näringsidkare mycket hårt av dessa avspärrningar. Förlusterna uppgår i många fall till under endast . Enligt en debattartikel i , , av f.d. , har affärsinnehavare som anser sig vara ekonomiskt drabbade av avspärrningar inget annat val än att gå till domstol för att få ekonomisk ersättning. Men det vore mycket bättre om regeringen kunde verka för en snabb lagreglering så att enskilda näringsidkare inte ska behöva genomgå denna process. En process som inte på något vis garanterar ersättning. Om inte en förändring kommer till stånd så är risken mycket stor att problemet upprepar sig vid i , där även president , med sedvanligt följe, kommer att närvara. I förlängningen handlar det för många om en fortsatt existens som företagare. Givet ovan vill jag fråga justitieministern vilka åtgärder denne ämnar vidta för att tillse att näringsidkare inte drabbas ekonomiskt vid offentliga arrangemang likt de i texten ovan nämnda.
fr · GO11858 · 2001-03-09 00:00:00 — Fråga 2000/01:858 av () till miljöminister om EU:s gränsvärden för partikelhalter Halten av små inandningsbara partiklar är hög på flera platser i . EU:s gränsvärde som gäller överskrids i , , och . Det framgår av en undersökning som , och låtit göra. Huvudsaklig orsak till halter över gränsvärdet är partiklar som virvlas upp från vägbanan. Det sker speciellt när vägbanan torkar upp och alla de partiklar som samlats kan virvlas upp av trafiken. När gatorna städas sjunker halterna. Partiklarna på vägbanan kommer främst från slitage av vägbana, däck och bromsar samt från friktionsmaterial (sand och stenflis). Partiklar som tränger ner i luftvägarna kan orsaka och förvärra luftvägssjukdomar som astma och bronkit samt ge lungcancer. Partiklar misstänks också kunna orsaka eller förvärra hjärt- och kärlsjukdomar. Det finns inga studier på dödlighet i på grund av partiklar i luften, men internationella resultat överförda på visar att om halten fina partiklar minskar i centrum till samma nivå som utanför stan, skulle medellivslängden öka med cirka . Med anledning av ovanstående vill jag fråga miljöministern: Hur avser ministern verka för att EU:s gränsvärden för partikelhalter inte ska överskridas?
fr · GO11859 · 2001-03-09 00:00:00 — Fråga 2000/01:859 av () till miljöminister om de regionala lantmäterikontorens förrättningsarkiv har utrett förutsättningarna för att inrätta ett centralt arkiv för de regionala lantmäteriarkivens förrättningskartor. Nästan alla som yttrat sig har avvisat förslaget av bl.a. följande skäl. Tillgången till originalen gör att man snabbt kan få en överblick över stora områden och att man kan jämföra kartor. En depåläggning av originalen innebär ökade kostnader för både länsstyrelser och länsmuseer genom övergång till att hantera digitala kartor. De scannade kartorna är dessutom inte alltid tillräckliga som underlag. Lantmäterikartorna är en viktig del av det lokala och regionala kulturarvet, i vissa fall ända . Det är från säkerhetssynpunkt fel att koncentrera landets äldre kartor till en enda plats. Men trots den massiva och samstämmiga kritiken finns det enligt uppgift långt framskridna planer på att genomföra förslag. Jag anser att det vore mycket olyckligt. Vilka åtgärder avser ministern att vidta för att verksamheten vid de regionala lantmäterikontoren inte ska drabbas på det sätt som här har redovisats?
fr · GO11860 · 2001-03-09 00:00:00 — Fråga 2000/01:860 av () till statsrådet om ensamma flyktingbarn En företrädare för har i pressen förklarat att verket har diskriminerat ensamma flyktingbarn och brutit mot socialtjänstlagen. Man har nämligen helt enkelt struntat i att anmäla dessa barn till . Det sägs att verket nu ska genomföra förändringar beträffande detta. Jag vill därför fråga statsrådet : Vilka åtgärder tänker regeringen vidta för att försäkra sig om att i fortsättningen följer socialtjänstlagen när det gäller ensamma flyktingbarn?
fr · GO11861 · 2001-03-09 00:00:00 — Fråga 2000/01:861 av () till finansminister om marknadsföring av spel och spelberoende har medierna på många sätt uppmärksammat problemet med att alltfler blir spelberoende. Insatserna från samhällets sida för att motverka detta är minimala om de finns alls. Resurserna för vård och behandling av spelberoende är i förhållande till behovet små. I detta läge påbörjar statliga som vi som folkvalda ytterst är ansvariga för en omfattande annonskampanj för spelande på statens egna spelautomater . Dessa automater betecknas, av personer som arbetat med spelberoendefrågor, som beroendeframkallande. Detta är minst sagt utmanande och kan inte ligga i linje med det allmänna intresset av att minimera de skadliga effekterna av spel. Jag måste tillstå att det känns motbjudande att som folkvald vara ansvarig för en sådan aggressiv marknadsföring som lockar framför allt unga till spel varav en del blir spelberoende. Jag anser att finansministern som är ansvarig för AB nu måste ingripa och med kraft agera så att det statliga spelbolaget slutar med denna typ av marknadsföring. Vilka åtgärder avser ministern vidta gentemot AB Svenska Spels annonskampanjer för ökat spelande?
fr · GO11862 · 2001-03-09 00:00:00 — Fråga 2000/01:862 av () till jordbruksminister om förändrade förutsättningar för sittande utredning Regeringen beslöt vid sitt sammanträde att förlänga utredningstiden för den rennäringspolitiska kommittén till . Vidare beslöt regeringen att kommittén ska utökas med tre ledamöter. Mot bakgrund av att utredningen redan befann sig i slutfasen av sitt arbete, och planerade att slutjustera betänkandet är det inte alldeles klart varför utredningens grundförutsättningar nu förändrats genom att antalet ledamöter har utökats samt att utredningstiden förlängts. Det som däremot är klart är att regeringen på detta sätt fördröjer utredningens arbete, ökar de redan stora kostnaderna samt, vilket är mycket allvarligt, direkt påverkar resultatet av utredningens arbete. Mot bakgrund av ovanstående vill jag ställa följande fråga till jordbruksministern: Vilka åtgärder avser statsrådet vidta för att utredningars resultat inte ska påverkas av att grundförutsättningarna förändras under utredningsarbetet slutskede?
fr · GO11863 · 2001-03-09 00:00:00 — Fråga 2000/01:863 av () till kulturminister om filmavtal Den svenska filmpolitiken har lagts fast i ett filmavtal mellan staten och olika branschorgan. /2000 trädde det nya filmavtalet i kraft vilket löper t.o.m. . Avtalets konstruktion tog inte hänsyn till länens behov. Genom detaljregleringen i avtalet står , och utan möjlighet att etablera regionala resurscentrum för film och video. Avtalet är oflexibelt och medger inte omfördelningar av medel för att de tre länen ska komma i samma nivå som övriga län i . Länen kompenseras bara med ytterst små belopp från Framtidens kultur för denna miss i avtalet. Denna miss hade möjligen kunna uppdagas om regeringens avtalsarbete hade företagits på annat sätt. Ordningen bör rimligen vara att först beslutar om de yttre ramarna, om vi ska ha ett samlat filmavtal eller inte och vad som i så fall ska ingå i detta. Vad avser ministern göra för att det ska bli möjligt för de tre länen att etablera regionala resurscentrum för film och video?
fr · GO11864 · 2001-03-12 00:00:00 — Fråga 2000/01:864 av () till näringsminister om farledsavgifterna belastas sjöfarten i hamnar med en farledsavgift på per ton, som på intet sätt står i proportion till dess kostnader. Det betyder att den svenska exportindustrin som utnyttjar de skånska hamnarna överbeskattas med , då över svensk export skeppas ut därifrån. skulle i själva verket endast behöva per ton för att få full kostnadstäckning för sitt arbete i . Överuttaget går till driften av mindre lönsamma hamnar i andra delar av landet. Det är ett indirekt regionalpolitiskt stöd. är statens avgifter på tågtransporter mycket lägre @ bara per ton. Genom möjligheter att transportera gods från med tåg ger det här upphov till en mycket snedvriden konkurrens. Rimligt vore att det rådde lika villkor för samtliga transportmedel. Principen borde vara att avgifterna avspeglade den faktiska kostnaden och "användaren betalar". Användaren borde betala vad det kostar, varken mer eller mindre. Först då fick vi en rättvis och effektiv marknad. Ämnar näringsministern lägga förslag som syftar till att farledsavgiften avspeglar den faktiska kostnaden enligt principen "användaren betalar"?
fr · GO11865 · 2001-03-12 00:00:00 — Fråga 2000/01:865 av () till justitieminister om ersättning till butiksinnehavare är under detta halvår ordförande för . Därmed ökar frekvensen av evenemang av internationell karaktär i . Det finns dock en yrkeskategori som kanske inte ser fram mot vårens begivenheter, och det är butiksinnehavare i de städer där ministermöten äger rum. var det butiksinnehavare i som drabbades av avspärrningar i delar av staden. Dessa fick ingen ersättning för uteblivna intäkter. Justitiekanslern skrev efter till regeringen och efterlyste lagstiftning på detta område. är det butiksägare intill i som kommer att förlora pengar på grund av sommarens . Butikerna ligger nämligen inom det av säkerhetsskäl avspärrade området. En butiksägare i talar om förluster på . För en del av dessa näringsidkare kan det gälla deras fortsatta existens som företagare. Det finns viss möjlighet att få ekonomisk ersättning, men då krävs det domstolsbehandling. Detta är för de flesta näringsidkare en krånglig och dyrbar väg. Mot bakgrund av ovanstående vill jag fråga statsrådet följande: Vilka åtgärder avser statsrådet vidta för att lagstiftning införs angående ersättning för uteblivna intäkter med anledning av polisiära ingripanden?