frs · GO121265 · 2001-05-29 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:1265 om rörelsehindrade och skolan har frågat vilka åtgärder jag avser att vidta för att tillse att elever med funktionshinder inte utestängs från skolan. Bakgrunden till frågan är () rapport. HO har i sin rapport redovisat resultatet från en jämförande studie av den svenska, engelska och amerikanska lagstiftningen för elever i behov av särskilt stöd. Den visar att det amerikanska systemet erbjuder flest överprövningsmöjligheter. HO har i rapporten pekat på vad som borde ändras i det svenska regelverket. HO anser att huvudmännen borde ha skyldighet att utreda elevers behov av särskilt stöd och att denna utredning ska påbörjas inom . När det gäller tillgänglighet visar rapporten också @ från @ att fler kommuner kopplar tillgänglighetsskapande åtgärder till budget samt samverkar bättre med handikapporganisationer. Fyra av tio gymnasieskolor saknar vidare minimal anpassning för rörelsehindrade och fyra av tio kommuner har genomfört inventeringar av tillgängligheten i sina grundskolor. Enligt skollagen (1985:1100) har den som är huvudman för en del av det offentliga skolväsendet ansvar för att utbildningen genomförs i enlighet med bestämmelserna i lagen eller de bestämmelser som finns i annan lag eller förordning. Enligt 1 kap. 4 § grundskoleförordningen (1994:1194) ska ha ändamålsenliga lokaler och ha utrustning som behövs för en tidsenlig utbildning. har den svenska lagstiftningen uppmärksammat de funktionshindrades behov av tillgänglighet i bebyggelsemiljön. Successivt har bestämmelserna utökats till de krav som ställs i (PBL, 1987:10) samt i lagen (1994:847) om tekniska egenskapskrav på byggnadsverk, m.m. (BVL) och förordningen (1994:1215) om tekniska egenskapskrav på byggnadsverk, m.m. PBL:s krav innebär att alla nya tomter för permanent bebyggelse och allmänna platser ska vara tillgängliga och användbara för personer med nedsatt rörelse- eller orienteringsförmåga. I BVL och byggnadsverksförordningen ställs motsvarande krav på byggnadsverk med vissa undantag. Vid ändring av byggnader ska i princip samma krav ställas. Det är byggherren som har ansvaret för att bestämmelserna följs. Vidare finns bestämmelser i arbetsmiljölagstiftningen om arbetsmiljöns beskaffenhet och arbetslokalers tillgänglighet (se arbetsmiljölagen (1977:1160) och Arbetarskyddsstyrelsens (numera ) föreskrifter om arbetslokalers utformning (AFS 1995:3). I föreskrifterna anges bl.a. att arbetslokaler vid behov ska vara tillgängliga för och kunna användas även av arbetstagare med nedsatt rörelse och orienteringsförmåga. Vid tillämpning av dessa bestämmelser likställs elever med arbetstagare. Skolhuvudmannen, i de flesta fall kommunerna, har alltså ett ansvar för att skolbyggnaderna är tillgängliga också för elever med rörelsehinder. Av 1 kap. 2 § skollagen (1985:1100) framgår bl.a. att alla barn och ungdomar ska ha lika tillgång till utbildning samt vilka värdegrunder som gäller för verksamheten i skolan. Frågor om elevers rätt till lika tillgång till utbildning och lika behandling i skolan är mycket angelägna. Därför har skollagskommitté fått i uppdrag att se över lagstiftningen i syfte att förbättra elevernas rättssäkerhet. Det är viktigt att elevernas rätt till stöd stärks. Kommittén ska också utreda om statens sanktionsmöjligheter behöver stärkas. kommer att avrapportera sitt arbete .