ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
frs · GP1282 · 2001-10-31 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:82 om koldioxid och statlig upphandling har frågat miljöministern om han avser att verka för att även staten ställer krav på koldioxidutsläpp eller bensinförbrukning i sin upphandling av personbilar. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på frågan. I regeringsförklaringen för sägs uttryckligen att miljökrav ska ställas vid all offentlig upphandling. I stort sett samtliga statliga myndigheter har regeringens uppdrag att införa miljöledningssystem. Detta innebär att myndigheterna ska beakta miljöaspekter i all sin verksamhet vilket även inkluderar upphandling. Inom ramen för arbetet med miljöledningssystem deltar myndigheterna i en omfattande utbildning som också behandlar upphandling. Regeringen beslutade (dir. 1998:8) att tillkalla en delegation för ekologiskt hållbar upphandling med uppdrag att arbeta pådrivande för att den offentliga upphandlingen ska vara ett instrument för att åstadkomma en ekologiskt hållbar samhällsutveckling. I tilläggsdirektiv gavs delegationen i uppdrag att ta fram ett för hela den offentliga sektorn gemensamt Internetbaserat verktyg. Verktyget är alltså ämnat att användas av såväl stat, landsting som kommuner som vägledning för ekologiskt hållbar upphandling. Delegationen lämnade sin slutrapport till regeringen och verktyget lades ut på Internet. Verktyget innehåller förslag till miljökrav för olika varor och tjänster. I samband med introduktionen av det Internetbaserade verktyget kommer en landsomfattande utbildning i miljöanpassad upphandling att ske i slutet av detta år och , där alla offentliga myndigheter kommer att bjudas in. När det gäller utrymmet att ställa miljökrav vid offentlig upphandling är det vidare viktigt att agerande från upphandlande enheters sida överensstämmer med de EG-direktiv som finns på området. Just nu agerar därför mycket aktivt för att driva på utvecklingen på gemenskapsnivå i syfte att klargöra i direktiven vilka miljökrav som får ställas vid offentlig upphandling. Det händer således mycket inom detta område. Mot denna bakgrund avser jag inte att vidta några ytterligare åtgärder.
frs · GP1283 · 2001-10-24 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:83 om bryggerinäringens konkurrenssituation har frågat mig vilka åtgärder jag avser vidta för att svensk bryggerinäring ska få bättre konkurrenssituation gentemot utländska bryggerier. Höjda införselkvoter kommer, om åtgärder inte vidtas, att medföra att gränshandeln med alkohol successivt kommer att öka och att den illegala handeln och försäljningen av alkohol också troligen kommer att öka. Regeringen följer därför utvecklingen noga. Bl.a. har och drogforskning (SoRAD) i uppdrag att ta fram statistik över konsumtions- och försäljningsutvecklingen. Statistiken ska även inkludera det s.k. mörkertalet. Mot bl.a. denna bakgrund uttalade regeringen i den alkoholpolitiska propositionen att den avser att senare till återkomma till frågan om de skattejusteringar som behövs på alkoholområdet. När det gäller gränshandeln med öl har jag erfarit att man t.ex. i kan köpa öl till ett mycket lågt pris. Även vid en kraftig sänkning av den svenska ölskatten skulle det svenska ölet, med nuvarande prissättning, inte kunna konkurrera med denna typ av öl. Om svensk bryggerinäring har konkurrensproblem är detta naturligtvis oroande. Jag har dock svårt att se att dessa problem enbart skulle bero på den svenska ölskatten. Bryggerinäringen har ett eget ansvar för att stärka sin konkurrenskraft. Jag är således inte beredd att utlova någon sänkning av ölskatten.
frs · GP1284 · 2001-10-29 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:84 om insatser i har frågat mig om regeringen kommer att engagera sig för jobben i i kontakter med företagsledningen på Avestapolarit och genom andra insatser för i det allvarliga läge, som kommunen nu hamnat. Som jag tidigare redovisat för har jag i kontakter med såväl koncernchefen i Avestapolarit som den finländske industriministern understrukit att den utgår från att företaget @ om nedläggningsbeslutet genomförs @ tar sitt ansvar. För att minimera de negativa effekterna i och regionen är det nödvändigt, som konstaterar, att företaget i det arbete som bedrivs tillsammans med de fackliga organisationerna, kommunen och tar ett ansvar för att säkra både jobben på kvarvarande enhet i kommunen liksom för alternativa jobb för människor som förlorar jobbet på stålverket. har i uppgift att koordinera andra berörda myndigheters insatser. Jag kommer givetvis att noga följa detta arbete. Vilka ytterligare kontakter med företagsledningen som kan bli aktuella är det nu för tidigt att uttala sig om. I myndigheternas ansvar, och detta gäller även AMS, ligger att se till att de resurser som finns styrs till områden där de bäst behövs. Det sker för AMS del dels genom omfördelning mellan länen, dels genom att de medel som ännu inte fördelats styrs till platser där den här typen av oförutsedda händelser inträffat. Arbetsmarknadspolitiken bygger på en regional organisation med en stark lokal förankring. Det vi nu behöver göra är att överväga om insatserna i samband med större varsel om uppsägningar och företagsnedläggningar kan effektiviseras ytterligare, utan att företagens sociala ansvar minskas. för en dialog med AMS om detta och regeringen kommer att ge AMS ett uppdrag för en bättre samordning av de arbetsmarknadspolitiska resurserna. Avsikten är att säkerställa att nödvändiga resurser och kompetens görs tillgängliga för arbetsmarknadspolitiska insatser samt underlätta samverkan med övriga politikområden för att främja tillväxt av arbetstillfällen på orter som förlorar många arbetstillfällen.
frs · GP1285 · 2001-10-29 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:85 om Telias avvecklingsbeslut och statens ägaransvar har frågat mig vilka åtgärder jag är beredd att vidta för och med anledning av Telias besked. Frågan är ställd mot bakgrund av att meddelat att /ska upphöra som kundtjänstort. Låt mig först slå fast statens roll som en av ägarna till . Som en av ägarna bestämmer staten de övergripande målen för företagets verksamhet. har som huvuduppgift att erbjuda kommunikationstjänster som berikar, förenklar och skapar värde. Detta ska ske på ett affärsmässigt sätt, vilket innebär att företaget ska uppfylla marknadsmässiga avkastnings- och utdelningskrav i sin affärsverksamhet. Den operativa verksamheten är bolagets styrelses och lednings ansvar. Denna beslutsordning gäller såväl privata som helt eller delvis statligt ägda företag. Styrelsen och ledningen i har ständigt att bedöma och fatta beslut om åtgärder som leder till en så effektiv verksamhet som möjligt. Telekombranschen har gått från att ha varit en hårt reglerad bransch till en fullt konkurrensutsatt marknad med ett växande antal specialiserade aktörer. Den snabba omstruktureringen av branschen, utvecklingen av ny teknologi och den ökade konkurrensen ökar behovet av effektivisering för att behålla marginalerna. Detta leder också till att AB:s behov av att söka synergier och skalfördelar ökar. anpassar sin verksamhet efter kundernas behov och efterfrågan är en förutsättning för att utveckla och stärka bolagets kärnverksamhet och bibehålla lönsamheten. Jag har mot bakgrund av ovan inga avsikter att vidta några särskilda åtgärder.
frs · GP1286 · 2001-10-29 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:86 om arbetsmarknaden i har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att förbättra läget på arbetsmarknaden i . Jag är fullt införstådd i det bekymmersamma läge som råder på arbetsmarknaden i . Länet har drabbats hårt av varsel om uppsägning av anställda och arbetslösheten i länet är oacceptabelt hög. har den näst högsta arbetslösheten i landet efter , som också framhåller i sin fråga. För att de som drabbas av varsel och i förlängningen riskerar arbetslöshet kan pendling till andra regioner vara en möjlighet att hitta nya jobb. För att pendlingen ska vara en möjlighet framhåller vikten av att exempelvis förbättra kommunikationerna i form av dubbelspår mellan och och att bygget av nya mellan och påbörjas . bereds den överklagade järnvägsplanen för sträckan Älvkarleö och Bomansberget. Beträffande väg E 4 mellan och har arbetsplanen vunnit laga kraft. Regeringen har i propositionen Infrastruktur för en hållbar utveckling (prop. 2001/02:20) föreslagit att infrastrukturområdet tillförs ytterligare under perioden 2002@2004 via lån och anslagsökning. Därigenom kommer det att vara möjligt att komma i gång med ett antal prioriterade infrastrukturåtgärder . Vägutbyggnaden mellan och bedöms möjlig att starta tack vare detta. Även järnvägsutbyggnaden mellan Älvkarleö och Bomansberget kan vara möjlig att starta, under förutsättning att järnvägsplanen vinner laga kraft. En effektiv och flexibel arbetsmarknadspolitik är en förutsättning för att kunna mildra effekterna av större varsel. Arbetsmarknadspolitiken bygger på en regional organisation med en stark lokal förankring. Det vi nu behöver göra är att överväga om insatserna i samband med större varsel om uppsägningar och företagsnedläggningar kan effektiviseras ytterligare, utan att företagens ansvar minskas. för en dialog med AMS om detta och regeringen kommer att ge AMS ett uppdrag för en bättre samordning av de arbetsmarknadspolitiska resurserna. Avsikten är att säkerställa att nödvändiga resurser och kompetens görs tillgängliga för arbetsmarknadspolitiska insatser samt underlätta en samverkan med övriga politikområden för att främja tillväxt av arbetstillfällen på orter som förlorar många arbetstillfällen.
frs · GP1287 · 2001-10-25 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:87 om kanonexport till har frågat mig om jag avser att vidta åtgärder i syfte att stoppa exporten av fälthaubits 77 B till . Regeringens politik avseende export av krigsmateriel präglas av restriktivitet och långsiktighet. Varje beslut om krigsmaterielexport fattas efter en noggrann prövning av alla omständigheter i det enskilda fallet, i enlighet med de gällande och parlamentariskt förankrade riktlinjerna för krigsmaterielexport. Långsiktigheten i den svenska exportpolitiken innebär att ändrade bedömningar av läget i olika länder i positiv eller negativ riktning inte resulterar i en omedelbar öppning eller strypning av den faktiska exporten. Försämrade förhållanden i ett land innebär att nya affärer inte godkänns och att exporten därmed minskar. Regeringens politik vad gäller export av krigsmateriel till innebär att det inte är aktuellt att under rådande omständigheter bevilja export som innebär nya åtaganden. Det är dock grundläggande att tidigare ingångna avtal respekteras. Viss export som har ett klart samband med tidigare avtal och leveranser kan därför komma att ske. Det är som har att bedöma i vad mån det nu aktuella ärendet ryms inom de ingångna avtalen med . Vad gäller frågan om från mottagit information enligt vad som överenskommits mellan avtalsparterna vill jag hänvisa till betänkande 1999/2000:KU20. Ett enhälligt utskott ansåg att den information som regeringen lämnat på ett nöjaktigt sätt givit svar på utskottets frågor och att det saknades grund för konstitutionell kritik av regeringen i denna fråga.
frs · GP1288 · 2001-10-25 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:88 om vapenexport till har frågat mig vad jag avser att vidta för åtgärder i syfte att stoppa exporten av luftvärnsrobotar till . Varje beslut om utförsel av krigsmateriel ska fattas efter en totalbedömning av alla för ärendet betydelsefulla omständigheter i enlighet med de svenska parlamentariskt förankrade riktlinjerna för krigsmaterielexport. Uppgiften att pröva ärenden om export av krigsmateriel faller enligt det svenska regelverket i första hand på som har att göra en bedömning i viktigare ärenden efter samråd med . Enligt svensk lag finns möjlighet att i samband med meddelande av beslut ställa särskilda villkor för utförsel. Sådana villkor har inte med bedömningen av exportärendet att göra. Såvitt jag har kunnat utröna, efter kontakt med myndigheten, har inte några beslut om export fattats baserat på att ska "belönas" för att de städar upp efter tidigare smuggelaffärer.
frs · GP1289 · 2001-10-24 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:89 om tillsynsavgifter har frågat mig om jag avser att tillåta kommunerna att höja sina taxor i enlighet med de höjningar av taxor som har genomfört. Före riksdagsbeslut med anledning av proposition 1988/89:68 om livsmedelskontroll och regeringens skrivelse 1989/90:45 om ett nytt avgiftssystem inom livsmedelskontrollen var den allmänna livsmedelstillsynen i huvudsak finansierad med skattemedel. Kostnader för provtagning och analys i samband med ett inspektionsbesök kunde täckas genom en avgift. Viss tillsyn, köttbesiktning och exportkontroll, var dock i sin helhet avgiftsfinansierad. Besluten innebar en ambitionshöjning. Fler prov än tidigare skulle tas ut och med betoning på redlighetsaspekten. För att möjliggöra detta infördes en obligatorisk och årlig kontrollavgift. Denna skulle också täcka kostnader för att fastställa kontrollprogram. Den avgiftsfinansierade delen har sålunda vidgats och ett större avgiftsuttag görs jämfört med tidigare, men innebär inte att skattefinansiering inte längre skulle komma i fråga. Finansieringen av livsmedelstillsynen skiljer sig därmed från den som gäller inom miljöområdet. som fastställer avgifterna, vilka för övrigt är desamma oavsett om det är en kommun eller verket som utför tillsynen, tolkar riksdagsbeslutet så att det är kostnader för åtgärder utöver de rutinmässiga inspektionsbesöken som ska täckas genom avgiftsuttaget. Frågan om livsmedelstillsynens huvudmannaskap och finansiering är föremål för överväganden och jag anser inte att det finns tillräcklig anledning att vidta några åtgärder innan denna process är avslutad.
frs · GP1290 · 2001-10-24 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:90 om diskriminering av adoptivföräldrar i pensionssystemet har frågat socialminister när han avser att vidta åtgärder för att stärka adoptivföräldrars rätt till barnår i pensionssystemet. Inom departementet är arbetet så fördelat att det är jag som har hand om frågor som rör socialförsäkringen. Det är riktigt, som skriver, att adoptivföräldrar under åren 1960@1998 inte får tillgodoräkna sig barnår för tiden innan tidpunkten för det formella adoptionsbeslutet. Detta gäller även om de är faktiska vårdnadshavare och bor tillsammans med barnet. är det däremot den faktiska vårdnaden som är avgörande. Genomförandegruppen har uppmärksammat problemen i reglerna för barnårsrätt till adoptivföräldrar och beslutat att justeringar ska göras. Frågan, som är både tekniskt och administrativt komplicerad, bereds inom . Proposition beräknas kunna överlämnas till .
frs · GP1292 · 2001-10-26 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:92 om minor och vapen i har frågat mig vad regeringen avser göra om det visar sig att uppgifterna om att använt sig av personminor och clusterbomber i är riktiga. Amerikanska företrädare har, på fråga från , bestämt förnekat att man skulle ha använt sig av personminor. Detta överensstämmer alltså med de uppgifter som själv har fått från Den internationella kampanjen mot landminor (ICBL). Däremot har inte förnekat att man använder s.k. clusterbomber i . Denna typ av vapen är dock inte särskilt reglerad i folkrätten. Till skillnad från t.ex. antipersonella minor är de inte heller förbjudna. Även icke förbjudna vapen kan naturligtvis innebära humanitära problem när de används. Beträffande clusterbomber är problemet risken att delar av bomben inte exploderar utan i stället blir liggande på marken som en blindgångare. Den kan därmed utgöra ett hot mot oskyldiga civila i området. arbetar aktivt i ett flertal regioner för att undanröja denna typ av hot. Sådana insatser kommer också att bli aktuella i . hålls en översynskonferens med alla de stater som är parter till vapenkonvention. har drivit att konferensen ska diskutera möjligheten att inleda förhandlingar om någon form av reglering av just "clusterbomber". Denna fråga finns nu med på dagordningen. presenterar en resolution i FN, som förhoppningsvis kan bidra till att sådana förhandlingar kan komma till stånd så snart det är möjligt. Min förhoppning är att detta ska leda till en långsiktig lösning på det humanitära problemet.
frs · GP1293 · 2001-10-31 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:93 om tidsordningen för utsökningsrättsliga propositioner har frågat mig vad jag avser att göra för att påskynda propositionen med förslag till nya förmånsrättsregler. Arbetet med nya förmånsrättsregler pågår inom och är synnerligen prioriterat. En proposition kommer att läggas fram för senast . Jag kan tillägga att arbetet med ändrade regler om återvinning av säkerhet i konkurs inte påverkar arbetet med de nya förmånsrättsreglerna.
frs · GP1294 · 2001-10-31 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:94 om maxtaxan har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att införandet av maxtaxan inte ska inverka menligt på kvaliteten inom barnomsorgen. Avsikten med maxtaxan är att avgifterna inom barnomsorgen, som har ökat kraftigt , med stora skillnader mellan kommunerna, ska sänkas och bli rättvisa för barnfamiljerna, oavsett bostadsort. Maxtaxan, tillsammans med de övriga reformer som stegvis införs @ förskoleverksamhet för barn till arbetslösa eller föräldralediga föräldrar samt den allmänna avgiftsfria förskolan för alla barn @ kommer att innebära att alltfler barn får del av förskolan. Ingen förälder kommer att behöva avstå från förskolan på grund av höga kostnader. Det är givetvis viktigt att maxtaxan och de övriga reformerna inte kommer att innebära en kvalitetsförsämring i förskoleverksamheten och skolbarnsomsorgen. Därför är samtliga reformer väl finansierade med statliga medel, dels genom höjningar av det generella statsbidraget, dels genom de särskilda statsbidrag som införts för maxtaxan till ett sammanlagt belopp av . Kommunerna ersätts fullt ut för det intäktsbortfall som maxtaxan innebär med . Fördelningen av medlen görs enligt varje kommuns s.k. standardkostnad för barnomsorg. Dessutom tillför regeringen till personalförstärkningar och kompetenshöjning av personal. Detta motsvarar ca 1 600 förskollärartjänster. Samtliga reformer är volymberäknade och finansierade utifrån uppgifter om antalet inskrivna barn och efterfrågeundersökningar bland arbetslösa och föräldralediga föräldrar. Antalet inskrivna barn i barnomsorgen har minskat beroende på de sjunkande födelsetalen. Bara minskade antalet inskrivna barn i förskola, familjedaghem och fritidshem med ca 15 000 barn. Med stor sannolikhet kommer antalet inskrivna barn att ha minskat ytterligare . Ändå ökar andelen barn av samtliga barn i barnomsorgen. Även det minskande barnunderlaget bidrar till att reformerna är mycket generöst finansierade. Regeringen kommer att ge uppdrag till om administration och uppföljning av maxtaxan, allmänna förskolan m.m. Uppdraget avses löpa med årliga redovisningar av . Uppföljningen av maxtaxan ska bl.a. omfatta kvalitetsfrågor, barns vistelsetider, förändrad efterfrågan och avgiftspolitik. I kommunerna pågår nu ett intensivt arbete för att förbereda reformerna inom förskoleverksamheten och skolbarnsomsorgen. Jag är övertygad om att man i kommunerna delar uppfattningen att kvaliteten i alla verksamheter som vänder sig till barn måste vara god och att man planerar för detta.
frs · GP1295 · 2001-10-31 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:95 om kommunala folkomröstningar har frågat mig hur stor majoritet jag anser det ska krävas i en folkomröstning som den i för att folkmajoriteten ska få som den vill och för att regeringen ska besluta i enlighet med den uttryckta folkviljan. Förutsättningarna för ändringar i landstingsindelningen regleras i den s.k. indelningslagen. I denna anges bl.a. att en ändring i landstingsindelningen endast får ske om ändringen kan antas medföra bestående fördel för ett landsting eller en del av ett landsting eller andra fördelar från allmän synpunkt. Vid bedömningen av om ändringar i landstingsindelningen ska göras eller inte är det flera omständigheter som regeringen har att ta hänsyn till. Inställningen hos befolkningen som bor i det aktuella området är naturligtvis en viktig sådan omständighet. Men den kan inte vara ensamt avgörande. Hänsyn måste också tas till de berörda landstingens intressen och till vilka konsekvenser ett länsbyte skulle få för närliggande kommuner. Resultatet av en folkomröstning i en kommun utgör således en omständighet bland flera som regeringen har att beakta i ärenden som gäller ändringar av landstingsindelningen. Jag vill här också peka på vad regeringen angav i skälen för sitt första beslut över kommuns ansökan om landstings- och länsbyte. Regeringen anförde bl.a. att ett länsbyte för skulle medföra konsekvenser för både i och för den till närliggande Sala kommun. Jag vill också nämna att regeringen beslutade att ge ett tilläggsuppdrag. Direktivet innebär att kommittén ska se över förutsättningarna för och förfarandet vid ändringar i landstings- och kommunindelningen. Kommittén ska bl.a. utreda om det bör vara möjligt för regeringen, eller den myndighet som regeringen bestämmer, att kunna föranstalta om folkomröstning i sådana områden som indirekt berörs av en ansökan om indelningsändring. Kommittén ska även överväga vilken tyngd befolkningens inställning i en indelningsfråga bör ha.
frs · GP1298 · 2001-10-31 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:98 om hörselskadades situation har frågat mig om vilka åtgärder jag avser vidta för att hörselskadade ska få de hjälpmedel som de har rätt till, oavsett bostadsort. har i en skrivelse till regeringen framfört att avgiftsbestämmelser m.m. i hälso- och sjukvårdslagen (1982:763) bör ses över. Detta eftersom lagen tillåter dels stora skillnader i avgiftsuttag mellan olika landsting för samma hjälpmedel, dels skillnader i avgiftsuttag inom ett och samma landsting för olika typer av hjälpmedel. Regeringen har genom bl.a. skrivelser från och uppmärksammats på att det förekommer vissa problem med hur de bestämmelser i som rör hjälpmedel för funktionshindrade och avgifter för hjälpmedel ska tolkas. Det finns alltså skäl att utreda om det behöver införas ett skydd för den enskilde mot höga hjälpmedelsavgifter. Det finns också skäl att se över om någon bestämmelse som berör hjälpmedel i HSL behöver förtydligas. Regeringen beslutade bl.a. med anledning av detta om kommittédirektiv (2001:81) till en utredning om vissa hjälpmedel för personer med funktionshinder samt om vissa insatser enligt lagen (1993:387) om stöd och service till vissa funktionshindrade. En särskild utredare tillkallas med uppdrag att analysera vissa frågor på hjälpmedelsområdet och lämna förslag till åtgärder. Inom hjälpmedelsområdet ska analysen bl.a. avse avgiftssystemet för hjälpmedel och därtill hörande regler i HSL. Den särskilde utredaren ska redovisa sitt uppdrag .