ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · GO11514 · 2001-01-01 00:00:00 — Fråga 2000/01:514 av () till statsrådet om den sociala agendan och offentliga försäkringssystem En ny social dagordning för har tagit form. Vägledande för detta arbete är gemensamma målsättningar, men bibehållen nationell beslutsrätt. Med hjälp av indikatorer och genom att medlemsländerna jämför sig med varandra ska dessa mål uppnås. Enligt den sociala agendan ska det sociala skyddet "moderniseras" på ett sådant sätt att arbete görs mer lönsamt. Denna målsättning sätter fokus på försäkringssystemens marginaleffekter. Olika lösningar på detta problem ger dock olika resultat. befarar att arbetet med den sociala agendan kommer att leda till ett system med låg grundtrygghet för att göra det mer lönsamt att arbeta även då lönen är låg. Att den europeiska sociala modellen sägs kännetecknas av sociala trygghetssystem på hög nivå talar dock förhoppningsvis emot denna utveckling. Enligt den sociala dagordningen ska medlemsländerna redogöra för hur systemet för socialt skydd har ändrats i syfte att göra arbete mer lönsamt samt vilka framsteg som återstår att göra. Jag vill fråga statsrådet: Avser regeringen, med anledning av det ovan anförda, ändra de svenska, offentliga försäkringssystemen?
fr · GO11515 · 2001-01-09 00:00:00 — Fråga 2000/01:515 av () till utbildningsminister om äldre forskares rätt att ansöka om forskningsmedel Ett av de stora problemen för framtiden är vår åldersstruktur, vi är många 40-talister som går i pension men kommer att leva aktivt , föds det alldeles för få barn. Därför arbetar vi nu inom arbetsmarknadspolitiken för att människor ska må bra och kunna arbeta till sin pension och helst ännu längre. Det gäller att ta vara på människors kunskaper, erfarenheter och arbetsinsatser. I forskningspropositionen framhölls vikten av att satsa på unga forskare bl.a. genom en stor satsning på forskarskolor. Det är mycket bra, men får inte innebära att vi inte tar vara på den kunskap som finns hos äldre forskare som kan och vill arbeta vidare efter pensionsåldern. Uppgiften i om att MFR har infört en princip om att personer som fyllt inte har rätt att söka forskningsanslag förvånar mig mycket och strider helt mot det som vi i samhället för övrigt arbetar för. Det strider också mot den etiska synen på hur granskning av forskningsanslag ska gå till, enligt den forskningsetiska utredningen, God sed i forskningen där det betonas att, "granskarna av forskningsansökningarna inte får ta ovidkommande hänsyn vid bedömningen". Min fråga till ministern är därför: Vad avser ministern göra för att vi i ska kunna ta vara på äldre forskares kunskaper, erfarenheter och vilja att forska också efter pensionsåldern?
fr · GO11516 · 2001-01-09 00:00:00 — Fråga 2000/01:516 av () till jordbruksminister om alternativ till tobaksodling finns en stor rädsla för galna ko-sjukan. EU kommer att satsa mycket pengar för att sjukdomen inte ska spridas till människor som kan ge Creutzfeldt@Jakobs sjukdom som upptäcktes , där totalt 90 människor dött i hela världen. Det är naturligtvis riktigt med en stor satsning så att vi ska känna oss trygga med vilken mat vi äter och att denna mat inte ska ge oss sjukdomar. satsar EU, utan någon stor debatt, på stöd till tobaksodlingar i , , , , , och . Minst 170000 personer i är beroende av tobaksodling och tobaksproduktion. För många odlare kommer av inkomsterna från EU. Detta ska ses mot att ungefär 500000 personer i EU dör i tobaksrelaterade sjukdomar. Enbart i dör 20@25 personer på grund av tobaksskador. Tobak dödar fler svenskar än vad alkohol, narkotika, aids, mord, självmord, bränder, drunkning och ormbett gör tillsammans . Hur kan EU stödja folkhälsan med åtgärder som kostar miljarder inom ett område, som EU stödjer 500000 människors för tidiga död? Min fråga till ministern är därför: Vad avser ministern göra för att EU ska satsa på folkhälsan och stödja alternativ odling till tobak?
fr · GO11517 · 2001-01-08 00:00:00 — Fråga 2000/01:517 av () till utrikesminister om vaccin mot bilharzia Mellan 200 och 300 miljoner människor i och beräknas lida av sjukdomen bilharzia eller snäckfeber. Sjukdomen har ett långsamt förlopp med tydliga symtom såsom feber, blodig diarré respektive urin och lever- och njurskador följer. Om inte infektionen behandlas förekommer dödsfall, främst på grund av njursvikt. Enligt utsago existera det ett vaccin som botar såväl snäckfeber som en närbesläktad parasitsjukdom hos boskap. Ett läkemedelsföretag har köpt patentet på vaccinet för boskap men dessvärre har inte företag visat intresse för vaccinet mot snäckfebern. Skälet till detta är att det inte är ekonomiskt gynnsamt att sälja läkemedel till fattiga länder. Ett stort antal människor dör i i bl.a. aids. Därför är det oerhört viktigt att läkemedel som existerar och som kan förebygga och bota allvarliga sjukdomar även används. Många som drabbas av snäckfebern arbetar med att bruka jord. Om det saknas arbetskraft kan det jordbruksstöd som utgår från västvärlden därför inte till fullo utnyttjas. Således är det inte endast en mänsklig tragedi utan leder till att landets försörjningsförmåga försvåras ytterligare. Vilka åtgärder avser statsrådet vidta så att verkar för att vaccinet mot snäckfebern kommer människor som är i behov av det, till del?
fr · GO11518 · 2001-01-09 00:00:00 — Fråga 2000/01:518 av () till jordbruksminister om djurskyddet inom EU Så har vi då återigen, genom TV:n, fått ta del av fruktansvärda bilder där djur misshandlas och plågas i belgiska slakterier. För mig känns det ofattbart att djur kan behandlas på ett sådant okänsligt och kränkande sätt som bilderna visar. Det blir så uppenbart att den svenska grundsynen på god djurhållning, och vikten av kontroll och uppföljning av djurskyddslagarna, i hög grad skiljer sig från den kontinentala uppfattningen. Det känns som en prioriterad och mycket viktig uppgift att försöka förmå samtliga medlemsländer inom EU att mycket snabbt skärpa uppföljningen av djurskyddslagarna. har varit pådrivande i denna fråga. Trots detta finns det ett stort opinions- och folkbildningsarbete som återstår att göra inom EU. Vad avser jordbruksministern vidta för åtgärder för att under ordförandeåret ska få genomslag för ett värdigt djurskyddstänkande hos den breda allmänheten inom hela EU?
fr · GO11519 · 2001-01-09 00:00:00 — Fråga 2000/01:519 av () till statsminister om uppehållstillstånd på grund av sjukdom Tusentals människor i län är just nu upprörda över att på nytt avslagit en ansökan om förnyat uppehållstillstånd på grund av sjukdom. En 23-årig kvinna från Kosovo förnekas uppehållstillstånd trots att hon har en svår njursjukdom som kräver dialys . Enligt alla källor kan inte kvinnan få adekvat behandling i Kosovo. Uteblir behandlingen dör kvinnan. Jag har tidigare ställt en fråga till statsrådet angående hur lagen ska tolkas vad gäller humanitära skäl. I statsrådets svar står det "Enligt praxis beviljas uppehållstillstånd av humanitära skäl om verkställighet av ett avvisnings- eller utvisningsbeslut skulle medföra ett direkt och livshotande tillstånd hos den enskilde". Vidare avslutar statsrådet sitt svar att hon har fullt förtroende för och deras sätt att följa lagen. Om det är så att inte lagen är utformad så att denna unga kvinna kan få ett förlängt uppehållstillstånd för att få sin sjukdom behandlad anser jag att lagen måste ändras. Min fråga till statsministern är: Avser statsministern föreslå en lagändring så att svårt sjuka människor kan få uppehållstillstånd för en livsnödvändig behandling?
fr · GO11520 · 2001-01-10 00:00:00 — Fråga 2000/01:520 av () till finansminister om effekter av dubbelbeskattningsavtal med beslut att införa ett s.k. nettolönesystem för färjor i trafik mellan dansk och utomdansk hamn har förorsakat allvarliga problem för svensk färjenäring och dess ombordanställda liksom för svensk personal på danskflaggade fartyg. För det första innebär systemet att konkurrenssituationen för svenska färjerederier drastiskt försämras. För det andra innebär den danska åtgärden i kombination med dubbelbeskattningsavtalet mellan och att personal bosatt i och anställd på danska färjor med arbetsgivaren i får betala skatt två gånger, dvs. genom färjornas registrering i får de en dansk nettolön (skatten redan avdragen) som sedan i sin tur beskattas i enligt samma normer som för alla andra svenska arbetstagare bosatta i . Vad gäller situationen för personal på svenskregistrerade färjor har gett regeringen i uppdrag att lägga förslag som innebär att de negativa effekterna av det danska nettolönesystemet neutraliseras. För ombordanställda svenska medborgare på danskregistrerade färjor är emellertid situationen akut. Om ingenting görs kommer ca 130 svenskar anställda på danska färjor att få sina löner sänkta fr.o.m. årsskiftet. Detta betyder i praktiken att dessa personer antingen måste bosätta sig i eller lämna sina jobb. Detta förhållande eller snarare missförhållande måste betraktas som helt oacceptabelt. Mot denna bakgrund vill jag fråga vilka åtgärder finansministern ämnar vidtaga för att undanröja nämnda orimliga konsekvenser av dubbelbeskattningsavtalet med .
fr · GO11521 · 2001-01-10 00:00:00 — Fråga 2000/01:521 av () till finansminister om och expertskatten Intresset för den nya expertskatten överstiger regeringens bedömningar om. Detta orsakar inte bara högre kostnader jämfört med den kalkyl regeringen gjort utan också krav på en större administrativ apparat för hantering av inkommande ansökningar. Regeringens prognos över antalet ansökningar från företag var 400 men den siffran beräknas i stället bli runt 1500. Trots att lagen redan trätt i kraft finns ingen organisation för att ta hand om expertskatteärendena. Det är som ska hantera ansökningarna. Det finns inte någon aktuell forskarskattenämnd eftersom den gamla ska ersättas av sex nya ledamöter, som formellt utses av regeringen. har bestående av en person åtagit sig att behandla de 10@20 ärenden som inkommit enligt de gamla reglerna. blir det tusentals ansökningar i stället. Jag vill därför fråga finansministern: Vilka åtgärder har ministern vidtagit för att det ska finnas administrativ beredskap för att hantera det ökade antalet ansökningar?
fr · GO11522 · 2001-01-10 00:00:00 — Fråga 2000/01:522 av () till finansminister om statliga julgåvor slog UD till och gav alla sina anställda var i julklapp. Efter detta kom det tydligen ut riktlinjer och regler hur julgåvor fick ges och i vilken omfattning. Dessa regler gäller tydligen bara regeringen och "närstående" förvaltningar. har AMS slagit till och givit alla sina anställda julgåvor för, enligt uppgift, ett sammanlagt värde av ca . Visst kan en anställd behöva uppmuntras för ett bra arbete och en bra insats . Men att ge julgåvor i den omfattning som AMS nu gjort måste fördömas. Det är dock @ detta får vi aldrig glömma @ skattebetalarnas pengar som AMS hanterar. Riktlinjer bör tydligen utgå också till övriga statliga förvaltningar om julgåvor och deras storlek. Ämnar statsrådet vidta åtgärder för att förhindra att liknande händelser, som den som beskrivs ovan, inte upprepas?
fr · GO11523 · 2001-01-10 00:00:00 — Fråga 2000/01:523 av () till jordbruksminister om obligatorisk avmaskning av hundar Om EU förhindrar oss att tillämpa vår specialbestämmelse om obligatorisk avmaskning av hundar, som kommer in i landet, är risken överhängande att vi får en ofrivillig import av den typ av dvärgbandmask, som kallas rävdvärgbandmask och som också sprids av hundar. har de nordiska länderna, utom , och dessutom , varit befriade från den. Om inte får behålla den obligatoriska avmaskningen av införda hundar, kommer detta förhållande sannolikt att förändras. Eftersom inte är EU-medlem och inte omfattas av EU-direktivet kan man förvänta att norrmännen kommer att införa ett krav, motsvarande det vi tidigare haft, på hundar som införs från . Risken är reell. I där denna typ av dvärgbandmask är förekommande, smittas en eller två personer per miljon och år. Den siffran har hållit sig i uppemot . Men att bli drabbad av dvärgbandmask kan vara mycket allvarligt och leda till både svår sjukdom och död. av rävarna bär på parasiten i . I finns en annan typ av dvärgbandmask, som bärs av hundar, i området norr om . Den upptäcks ungefär en gång per och är besvärande för rennäringen. Med hänvisning till ovanstående vill jag fråga jordbruksministern: Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att förhindra att denna, för oss nya typ av dvärgbandmask, etableras i ?
fr · GO11524 · 2001-01-10 00:00:00 — Fråga 2000/01:524 av () till miljöminister om miljömålen och godstransporterna till städerna har en fabrik i . Hitintills har transporterna till och från fabriken i huvudsak skett per järnväg. underhåll av järnvägen är så eftersatt det är möjligt. Det ger en ökning av de årliga lastbilstransporterna om ca 14000 fordon. vill att bekostar upprustningen men det vill inte stadens politiska majoritet. De nationella miljömålen ställer krav på samverkan mellan kommunala aktörer och statliga verk, såsom . I avsnittet om frisk luft (4.2.1) sägs att: "Luften skall vara så ren att människors hälsa inte skadas @@@ vägtrafiken är den största källan till luftföroreningar i tätort". Därefter anges vilka nivåer för hälsovådliga utsläpp som nämnda samverkan bör leda till . I avsnittet om god bebyggelsemiljö ges ytterligare krav på transporterna och deras effekter vad gäller luftföroreningar och buller. presenterar EU-kommissionär sitt sjätte miljöhandlingsprogram. Fokus sätts på sambandet mellan miljö och hälsa i allmänhet och miljöns påverkan på barn i synnerhet. Att då verka för att transporterna till städerna i så stor utsträckning som möjligt överförs från lastbil till järnväg är att gå från ord till handling. I verkar denna insikt inte nått fram till varken politiskt anvariga eller till . För de barn som bor intill och E18 innebär rådande politik att de kommer att drabbas av ökade luftföroreningar som de 14000 ytterligare lastbilar från kommer att avge. Med anledning av ovanstående vill jag fråga miljöministern: Hur avser ministern verka, för ökad samverkan över sektorsgränserna, för att främja överföring från lastbilstransporter till järnväg i städerna?
fr · GO11525 · 2001-01-11 00:00:00 — Fråga 2000/01:525 av () till jordbruksminister om veterinärinspektioner i slakterier Trots återkommande inslag i medierna om att det förekommer brutalitet i den europeiska djurhållningen tycks det vara svårt att stävja oskicket. Det effektivaste sättet att snabbt få en professionell bedömning, vilken senare kan ligga till grund för bestraffning, är att EU intensifierar veterinärinspektionerna i slakterierna. I ett brev till jordbruksministern påpekar emellertid generaldirektör att inte kan bidra till inspektionerna, på grund av att det saknas tilldelade medel. Norbelie skriver: "Om vi kunde delta i inspektionerna skulle vi få värdefull erfarenhet och kunskap. Det skulle i sin tur kunna utgöra underlag för ett svenskt agerande för en bättre behandling av djuren." Vilka åtgärder avser jordbruksministern vidta för att också veterinärer ska kunna delta i inspektionerna?
fr · GO11526 · 2001-01-11 00:00:00 — Fråga 2000/01:526 av () till näringsminister om starta-eget-bidrag Småföretagare arbetar hårt för att deras verksamheter ska vara lönsamma och för att utveckla sina företag, som de utsätts för konkurrens av de som subventioneras av starta-eget-bidrag. Detta leder till att skattemedel tränger ut befintliga företag. Med tanke på att småföretagare sammantaget betalar in mer skatter än andra är det speciellt osmakligt att de ska bli utkonkurrerade när skatterna används till starta-eget-bidrag. Bristande medvetande om hyra, löner, skatt, moms, sociala avgifter, försäkringar m.m. gör att priserna kan pressas med hjälp av bidraget. Det är stor risk att när starta-eget-bidraget upphör så upphör även verksamheten. kan en småföretagare i samma bransch ha konkurrerats ut trots att företaget vid normal konkurrens hade klarat sig. Flera småföretagare jag har talat med har föreslagit att starta-eget-bidraget ersätts med ett starta-eget-lån. Avser ministern att ta initiativ till att ersätta starta-eget-bidraget med starta-eget-lån?
fr · GO11527 · 2001-01-11 00:00:00 — Fråga 2000/01:527 av () till justitieminister om extra polisresurser Extra resurser med anledning av ordförandeskap i EU och alla de personer som i samband med detta kommer att besöka . införde 1999 lagen om förbud mot köp av sexuella tjänster men inom EU är den svenska lagstiftningen angående detta tämligen okänd. Endast ett fåtal av de europeiska besökarna vet om att det i är förbjudet att köpa sex. I ser vi allvarligt på prostitution till skillnad från flera andra europeiska nationer. internationella och europeiska möten har gett erfarenhet om att prostitutionen ökar i samband med stora framför allt internationella möten. Prostituerade från andra länder är nu på väg till för att sälja sina tjänster. vill att polisen får en rimlig chans att arbeta preventivt och hjälpa de hitresande att åka hem igen. Avser ministern att ge polisen extra resurser så att de kan bevaka den ökade prostitutionen under EU-ordförandeskapet och hjälpa hitresande prostituerade med återresa till sina hemländer?
fr · GO11528 · 2001-01-11 00:00:00 — Fråga 2000/01:528 av () till socialminister om information till EU-delegater Informationskampanj med anledning av ordförandeskap i EU och alla de personer som i samband med detta kommer att besöka . internationella och europeiska möten har gett erfarenhet om att prostitutionen ökar i samband med stora framför allt internationella möten. införde 1999 lagen om förbud mot köp av sexuella tjänster men inom EU är den svenska lagstiftningen angående detta tämligen okänd. I ser vi tämligen hårt på detta utnyttjande till skillnad från flera andra europeiska nationer. Därför, för att det inte ska bli "kulturkrockar", anser att alla utländska gäster i samband med ordförandeskap bör informeras om den svenska lagstiftningen angående köp av sexuella tjänster. Avser ministern verka för att information om svensk lagstiftning om att det är kriminellt i att köpa sex når ut till de europeiska delegaterna?
fr · GO11529 · 2001-01-12 00:00:00 — Fråga 2000/01:529 av () till jordbruksminister om öppenhet att granska slakterier så har flera riksmedier försökt att få komma in på slakterierna för att kunna skildra den hantering som sker. Medierna har, med förskräckande konsekvens, blivit förvägrade detta. Därmed blir granskningen, som en del av den offentliga debatten om svensk djurhållning och livsmedelsindustrins etik, minst sagt svag. Konsumenter måste ges rätten att själva få bedöma huruvida etiken och respekten för djur på svenska slakterier är så mycket bättre än det som reportage från andra länders djurhantering visar. Som konsumenter blir vi nu matade med retorik från slakteribranschen snarare än fakta. De spridda erfarenheter jag har, via besök, av slakterier överensstämmer illa (för att tala försiktigt) med den retoriken @ det må gälla slakt av gris, nöt eller kyckling. Det räcker inte heller med att jordbruksministern uttalar att hon och regeringen har det fullaste förtroendet för bonderörelsens slakterier @ utan offentlig insyn, och utan mediernas granskning, är det svårt för konsumenterna att veta hur relevant ett sådant uttalande är. Kommer ministern att på något sätt verka för att slakterierna öppnas för insyn?
fr · GO11530 · 2001-01-12 00:00:00 — Fråga 2000/01:530 av () till näringsminister om åtgärder mot koldioxidutsläpp har en ambitiös hållning för att minska koldioxidutsläppen. I och med stängningen av bidrar vi dock med en ökning av utsläppen på grund av ökad import av el från produktionsanläggningar som baseras på kolförbränning. har också förvärv av kraftverk i lett till att ett svenskt statligt företag kraftigt bidrar till koldioxidutsläpp. Enligt släppte i ut CO2 och i kommer man att släppa ut CO2 . Man närmar sig alltså den svenska totala utsläppsnivån. Koldioxidutsläppen känner inga landgränser utan här handlar det om att ta ett globalt ansvar. Staten, som ägare av , har därför ett ansvar för utsläppen inte bara i , utan också för det utsläpp som kommer från anläggningar man äger utomlands. För att ska kunna uppträda med fortsatt hög trovärdighet i klimatförhandlingar etc. krävs åtgärder för att statliga företags verksamheter ska minska sina koldioxidutsläpp. Vilka åtgärder avser näringsministern att vidta, såväl inom som utanför gränser, för att statens företag ska minska sina utsläpp av koldioxid?
fr · GO11531 · 2001-01-12 00:00:00 — Fråga 2000/01:531 av () till näringsminister om trafikantavgifter över genomförde Öresundsbrokonsortiet en omfattande rabattering för personbilar. Detta i strid med det avtal som ligger till grund för broförbindelsen, nämligen att det ska vara konkurrensneutralitet mellan bro- och färjeförbindelse över . Denna rabatt har upphört, men enligt konsortiet planerar man nu nya rabatter, i första hand för lastbilstrafiken. Enligt färsk statistik har färjorna som går mellan och tappat cirka en femtedel av transportvolymen. Detta slår oerhört hårt mot lönsamheten. Om broavgifterna för lastbilstrafiken skulle sänkas kan det innebära ett ytterligare bortfall för färjorna som kan innebära ett hot mot rutten Helsingborg@Helsingör, en förbindelse som är en viktig förutsättning för integrationen i . I en interpellationsdebatt med undertecknad sade näringsministern att "trafikantavgifterna vad gäller bron är fastställda med utgångspunkt i taxorna mellan och och jag avser inte att ändra detta eller komma med nya principer". Slutsatsen av detta måste ju rimligtvis vara att nya broavgifter som går lägre än de redan satta inte kan komma i fråga. Kommer näringsministern att vidta åtgärder om Öresundsbrokonsortiet genom rabatter frångår fastlagda principer för trafikantavgifterna?
fr · GO11532 · 2001-01-12 00:00:00 — Fråga 2000/01:532 av () till socialminister om offentlig webbinformation och funktionshindrades behov Internet ger stora möjligheter att på ett högkvalitativt sätt göra information tillgänglig för människor med funktionshinder, som grava synskador. har det varit nödvändigt att någon transkriberat den information synskadade vill ta del av till punktskrift eller läst in informationen på band. För människor med grava rörelsehinder är det ofta lättare att "bläddra" med hjälp av en väl anpassad dator än i en tryckt skrift. En förutsättning för att människor med funktionshinder ska kunna ta del av Internetbaserad samhällsinformation är dock att den som lagt ut sidan på nätet varit medveten om funktionshindrades behov och teknikens möjligheter. HTML-språket gör det möjligt att förse alla bilder med en alternativ textbeskrivning utan att denna behöver visas för den vanlige surfaren. Det är ungefär som om man i den "fysiska världen" skulle kunna utrusta alla trappor med en ramp för rullstolsburna @ en ramp som inte tar något utrymme och som inte märks för den som inte behöver använda den. Det borde vara självklart att staten, kommuner, alla myndigheter och offentliga institutioner använde sig av denna teknik, så att ingen i onödan stängs ute från angelägen samhällsinformation. Vad avser socialministern göra för att tillse att alla delar av stat och kommun anpassar informationen på sina hemsidor efter funktionshindrades behov?