ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · GP11276 · 2001-11-23 00:00:00 — Fråga 2001/02:276 av Skånberg (kd) till socialminister om självmordsprevention startade US Surgeon General en kampanj att bekämpa suicid. Han refererade till att det var den åttonde vanligaste dödsorsaken i . I är suicid den vanligaste dödsorsaken i åldersgruppen . 20@25% av alla dödsfall i den åldersgruppen är självmord. är det så många som dör genom suicid än som dör i trafiken. Självmordstalet i är dubbelt så högt som i , vilket gör suicid till ett av våra största folkhälsoproblem. Medan kampen mot trafikdöden har stor uppmärksamhet från politiker, myndigheter och media, så förs kampen mot suicid i det tysta. Frågan får liten uppmärksamhet i medierna och obefintlig uppmärksamhet hos myndigheter. T.ex. har inte någon information om psykisk ohälsa och suicid på sin hemsida . Jag vill därför fråga socialministern om han mot denna bakgrund är beredd att initiera en nationell kampanj för att bekämpa suicid, som ett av största folkhälsoproblem.
fr · GP11277 · 2001-11-23 00:00:00 — Fråga 2001/02:277 av () till justitieminister om den svarta handeln med hyreskontrakt Regeringen lämnade sin årliga Lägesrapport om den ekonomiska brottsligheten (skr. 2001/02:40) till . Med skrivelsen redovisar regeringen översiktligt dels hur den ekonomiska brottsligheten har utvecklats, dels vilka åtgärder som vidtagits inom ramen för regeringens strategi för samlade åtgärder mot den ekonomiska brottsligheten. I årets skrivelse tillkännager regeringen dessutom att man avser att utarbeta en ny sådan strategi. beräknade att den årliga svarthandeln med hyreskontrakt berörde 3000 lägenhetsbyten och omsatte bara i . Bostadsbyggandet har ökat kraftigt i . Likafullt leder hyresregleringarna till att svarthandeln är utbredd på bostadsmarknaderna i och i andra tillväxtområden i landet. Trots detta nämns inte den olagliga svarthandeln med hyreskontrakt med ett enda ord i regeringens skrivelse. Än mindre redovisas några åtgärder i det som kallas regeringens strategi. I bästa fall beror detta på att regeringen ännu inte har upptäckt hur det står till i verkligheten. I sämsta fall så står regeringen precis så tomhänt som skrivelsen ger ett intryck av. Min fråga blir därför: När avser ministern föreslå bostadspolitiska åtgärder i syfte att motverka den ekonomiska brottsligheten i form av svart handel med hyreskontrakt?
fr · GP11278 · 2001-11-23 00:00:00 — Fråga 2001/02:278 av Skånberg (kd) till justitieminister om polisens fotografering med digitala kameror Rutinmässigt fotograferar polisen t.ex. ungdomsgäng på festivaler och andra platser där det finns risk för att ungdomarna ska hamna i bråk eller begå brott. Fotografierna underlättar en eventuell framtida identifiering. Detta är tillåtet när fotograferingen sker med konventionell teknik. För att minska filmkostnaden och förenkla överföringen till andra medier, t.ex. CD-romskivor, har polisen övergått till att använda digitala kameror. Enligt datainspektionen Dnr 1245@2001 är det emellertid att anse som ett brott mot personuppgiftslagen (1998:204) om polisen fotograferar med digitala kameror i stället för med konventionell teknik. Regelverket behöver uppenbarligen moderniseras så att det medger användning av ny teknik. Är justitieministern beredd att ta initiativ till en sådan modernisering?
fr · GP11279 · 2001-11-23 00:00:00 — Fråga 2001/02:279 av () till jordbruksminister om munkorg på hundar motionerade jag om att införa regler om att vissa hundraser alltid ska bära hundkorg på offentlig plats. I motionen tog jag upp ett fall från då två personer blev bitna av en pitbullterrier. har det hänt igen. /NST skriver om en flicka , som har attackerats av en under en promenad. Flickan har skadats i halva ansiktet och är svullen, men allvarligast är kanske den rädsla hon nu känner inför djur @ inte bara hundar. En lag om skyldighet för hundägare att på offentlig plats förse vissa hundraser med munkorg torde inte vara särskilt kontroversiellt. Som exempel kan nämnas att det enligt federal österrikisk lag finns en generell bestämmelse om att hundar ska vara försedda med en sådan. Vilka åtgärder är jordbruksministern beredd att vidta för att införa en lag om munkorg på vissa hundraser på offentlig plats?
fr · GP11280 · 2001-11-23 00:00:00 — Fråga 2001/02:280 av () till jordbruksminister om pälsdjursuppfödning beslutade om ett förbud mot pälsdjursuppfödning. Enligt min mening var detta inte ett särskilt genomtänkt beslut. Eftersom ett regeringsparti tar ett sådant drastiskt beslut på sin kongress uppstår naturligtvis en stor oro och många frågor hos dem som arbetar med minkfarmning i . Det har sedan i medierna förekommit olika bud om när en eventuell proposition skulle komma från jordbruksministerns sida. Enligt ett TT-meddelande säger jordbruksministern att hon tror sig kunna lämna ett lagförslag till . Statsrådet sade i kammaren att den här förbudsprocessen kan ta . Socialdemokraternas ledamot i miljö- och jordbruksutskottet, , sade till medierna i att det inte kommer att läggas någon proposition om ett pälsdjursförbud denna valperioden. Min fråga blir därför: Kommer ministern att lägga en proposition om ett förbud mot pälsdjursuppfödning i och i så fall när?
fr · GP11281 · 2001-11-23 00:00:00 — Fråga 2001/02:281 av Skånberg (kd) till utrikesminister om mänskliga rättigheter Enligt har ett antal kristna i Betlehemsområdet skrivit ett öppet brev till där palestinsk milis anklagas för mord och våldtäkter av kristna. Man skriver bl.a.:"Vårt lidande började för omkring , i samband med att intifadan startade, och galna, beväpnade förbrytare utnyttjade situationen. De satte i gång med att mörda oskyldiga människor, att våldta våra döttrar, och att pressa oss på pengar genom att kräva 'skyddspengar' @ allt detta bara för att vi är födda som kristna och följer ." Oberoende källor bekräftar en mängd övergrepp mot den kristna minoriteten i Betlehemsområdet, något som även uppmärksammats på. Avser utrikesministern mot denna bakgrund att för och den palestinska myndigheten påtala vikten av att upprätthålla respekten för mänskliga rättigheter?
fr · GP11282 · 2001-11-26 00:00:00 — Fråga 2001/02:282 av () till finansminister om AB Svenska Spels utveckling Vid sammanslagningen av till bolaget gjorde finansutskottet ett tillkännagivande till regeringen: En inriktning bör vara att huvudkontoret med dess funktioner för den samlade verksamheten lokaliseras till . Det är också av stor vikt att en betydande del av den totala verksamheten i övrigt ska bedrivas från så att sysselsättningen på bevaras och förstärks vid en sammanslagning. I finansutskottets betänkande sägs vidare att utskottet utgår från att regeringen noggrant följer att det nya bolaget utvecklas i enlighet med den huvudinriktning som utskottet har angivit. Efter beslutet om sammanslagning har en stor förändring genomförts. Kasinoverksamhet har etablerats i och förbereds på flera orter. Kasinoverksamheten administreras av . Administrationen är lokaliserad till den del av som finns i . Jag kan inte finna att det står i överensstämmelse med finansutskottets tillkännagivande. Kasinoverksamheten är så omfattande att det enda rimliga borde vara att lokalisera administrationen till . Mot denna bakgrund vill jag fråga: Vilka åtgärder tänker finansministern vidta för att utvecklingen av sker enligt den inriktning som finansutskottet och har uttalat?
fr · GP11283 · 2001-11-26 00:00:00 — Fråga 2001/02:283 av () till försvarsminister om kostnader för terrorskydd vid flygplatser En av samhällets viktigaste uppgifter är att svara för skyddet av medborgarna. Vi bidrar alla till finansieringen av detta skydd genom att betala skatt. Skyddet mot yttre fiender hanteras genom vår försvars- och säkerhetspolitik och skyddet mot brott hanteras av polis och rättsvårdande myndigheter. I och med händelserna i har världssamfundet, vari vårt nationella samhälle ingår, misslyckats med att skydda medborgarna mot terroristhotet. Detta hot måste ses som en del av det skydd som staten ska ge medborgarna. vidtas åtgärder för att möta detta hot, och det bra och naturligtvis nödvändigt. Ett led i detta ökade skydd är utökade säkerhetsarrangemang på våra flygplatser. Denna utökade säkerhetskontroll kommer att bli kostsam, t.ex. har beslutat att höja den s.k. security-avgiften fr.o.m. . Det föreligger en uppenbar risk att denna ökade kostnad kommer att få betalas av resenärerna genom dyrare flygbiljetter. Biljettpriserna på många flyglinjer i är redan höga och ytterligare höjningar kommer att belasta en redan ansträngd bransch. Detta skydd har resenärerna redan betalat en gång via skattsedeln när vi betalar för det skydd som staten ska ge alla medborgare. Mot bakgrund av ovanstående vill jag ställa följande fråga till försvarsministern: Vilka åtgärder avser statsrådet vidta så att den utökade kontrollen vid våra flygplatser inte kommer att belasta resenärerna i form av dyrare flygbiljetter?
fr · GP11284 · 2001-11-26 00:00:00 — Fråga 2001/02:284 av () till jordbruksminister om ordvalet sexuella tjänster Orden bär värderingar. Därför reagerar jag när man i såväl officiella dokument som muntligt använder begreppet "sexuella tjänster". När man använder ordet tjänst i detta sammanhang är det attitydpåverkande. Ordet tjänst avviker här från våra politiska ställningstaganden kring dessa frågor. Tjänst används när ord som t.ex. utnyttjande, exploatering och prostitution ger en klarare beskrivning. Ordet tjänst saknar dessutom som fackterm en internationellt antagen definition, men definieras i som en kedja av händelser eller aktiviteter i vilken en kund interagerar med ett tjänsteföretags medarbetare eller tekniska hjälpmedel i form av t.ex. bankautomater i syfte att tillgodose vissa behov hos kunden. Tjänsten är ett erbjudande från företaget som till skillnad från en vara inte kan lagras eller transporteras. Sexuella tjänster ska, anser jag, inte kopplas till näringen tjänsteföretag. Det är hög tid att byta ut begreppet "sexuella tjänster" mot ett ordval som är korrekt beskrivande. Min fråga är om minister avser att i samband med ordet sexuella byta ut ordet tjänster mot ett ord som ligger i linje med regeringens politik.
fr · GP11285 · 2001-11-26 00:00:00 — Fråga 2001/02:285 av () till jordbruksminister om utbildning om mat och hälsa Regeringen har anslagit 20 miljoner under 2000@2002 till projekt om mat ur anslaget Åtgärder inom livsmedelsområdet. Projekt och aktiviteter som fått ekonomiskt bidrag /01 är inriktade mot mat och hälsa för barn och ungdomar. Exempelvis: Försöksverksamhet inom gymnasieskolan om mat, hälsa och ekonomi, webbplats för att öka barns och ungdomars kunskap om säkra livsmedel och till ett projekt för att med maten som brygga skapa mångkulturellt utbyte mellan barn och föräldrar med svensk och utländsk bakgrund. Att ge pengar till projekt är väl gott och väl. Men enligt min mening borde en bättre och mer långsiktig lösning för att få kunskap i dessa frågor vara att stärka hem- och konsumentkunskapen i och också i gymnasieskolan, speciellt nu när denna skolform står inför en omläggning. Vad avser jordbruksministern göra för att stärka utbildningen om mat och hälsa i och gymnasieskolan?
fr · GP11286 · 2001-11-26 00:00:00 — Fråga 2001/02:286 av de () till näringsminister om utbyggnad av väg73 är den enda region i landet där trafikolyckorna ökar. Väg73 är en av landets mest olycksdrabbade vägar. har det dessvärre inträffat hela tre dödsolyckor på denna väg. Sträckan mellan i och i behöver byggas ut till en fyrfältsväg med mitträcke. Näringsministern har i en rad olika sammanhang uttalat sig för att väg73 ska byggas ut. Eftersom näringsministern så ofta gjort uttalanden som tyder på (ger sken av) att han har väg73:s framtid i sina händer finns det anledning att begära klara besked. I en interpellationsdebatt med undertecknad framhöll näringsministern bl.a. följande: "Jag kommer att se vilka möjligheter jag har @ det har jag också uttryckt tidigare @ att så snabbt som möjligt kunna bygga ut eller förbättra denna väg." har den aviserade och därmed kraftigt försenade infrastrukturpropositionen förelagts . Där nämns dock ingenting specifikt om väg73. Avser ministern att vidta åtgärder för att snabbt få till stånd en utbyggnad av väg73 (sträckan Älgviken@Fors) till en fyrfältsväg med mitträcke?
fr · GP11287 · 2001-11-27 00:00:00 — Fråga 2001/02:287 av () till utbildningsminister om högskoleverksamhetens lokaler har via olika beslut lagt fast en inriktning för att utveckla de små och medelstora högskolorna så att de ska bli tillgängliga för fler studenter. har byggt upp en högskoleverksamhet med både och som samarbetspartner. har för att möjliggöra denna satsning investerat i nybyggnationer av lokaler som varit nödvändiga för att komma i gång med verksamheten. De har investerat ca 130 miljoner under 7@8 år. Det innebär att kommunen har tagit ekonomiska risker om färre elever söker sig till och verksamheten vid högskolan måste skäras ned. kan man konstatera att när det gäller lokaler för exempelvis i och i så är det statliga Akademiska Hus som gjort investeringarna och därmed tar alla risker. I är det statliga Vasallen som står för nyinvesteringar för behov. Det kan med andra ord anses orättvist att en del kommuner får stå för investeringar för högskolelokalerna själva medan andra kommuner har en helt annan trygghet, då högskolelokalerna är statligt ägda. Min fråga till utbildningsministern är som följer: Hur ser utbildningsministern på den orättvisa som råder mellan högskole- och universitetsorter på grund av de olika ägarförhållandena när det gäller lokaler?
fr · GP11288 · 2001-11-27 00:00:00 — Fråga 2001/02:288 av () till näringsminister om nationella stomnätet Regeringen har tidigare lovat att det nationella stomnätet ska nå ut till alla kommuner innan och att av landets medborgare ska få tillgång till bredband. Detta löfte verkar inte kunna uppfyllas. Det första delmålet om att 190 kommuner ska nås av det nationella stomnätet innan detta års slut kommer antagligen att av, men då är det de större orterna som man når till. Hur blir det med övriga orter? Det är extra viktigt att små kommuner och orter nås av stomnätet. Det handlar om en överlevnadsfråga i de orter som har stor befolkningsminskning. Vem vill flytta till en ort där man inta kan koppla upp sig på nätet? För att få företagare att våga satsa i glesbygd så måste det finns bredband så man kan få möjlighet till snabba uppkopplingar. För att klara av utbyggnaden av det nationella stomnätet innan så måste regeringen skjuta till mer pengar för att inte hela utbyggnaden ska försenas. Min fråga till ministern är som följer: Vad avser näringsministern vidta för åtgärder för att förverkliga visionen om att ett nationellt stomnät ska nå till alla kommuner och att bredband till alla medborgare ska kunna bli verklighet?
fr · GP11289 · 2001-11-27 00:00:00 — Fråga 2001/02:289 av () till näringsminister om ersättningsjobb till I samband med försvarsnedläggningen lovade regeringen att erbjuda ersättningsjobb till de orter som drabbades. Ersättningsjobben skulle tas fram i samarbete med den tillsatta Omställningsgruppen . Det datumet ligger nära i tiden , men har inte sett många av de utlovade 300 statliga jobben . ÖCB kommer visserligen att inviga sina lokaler , men det kommer inte att ge mer än högst 60 nya arbeten. Onda tungor viskar om att det blir betydlig färre. En del andra statliga jobb är också på gång, men det verkar i dagens läge inte överstiga ens 100 nya jobb. Sollefteåborna är otåliga och vill se att löftena förverkligas. Jag är minst lika otålig eftersom jag anser att jag som riksdagsledamot från länet har ett ansvar för detta. Det vore trevligt med en julklapp som innehåller nya statliga arbetstillfällen till . Min fråga lyder som följer: Kommer näringsministern att presentera nya ersättningsjobb till innan tidsfristen går ut ?
fr · GP11290 · 2001-11-27 00:00:00 — Fråga 2001/02:290 av () till näringsminister om företagsamhet Regeringen har länge lovat satsa på ett bättre företagsklimat, men löftena har inte infriats. Tvärtom har regelverken ökat och lagt ytterligare sten på bördan för företagen vilket ger allvarliga konsekvenser för sysselsättningen. I t.ex. minskar nyföretagandet som konkurserna ökar. Höga skatter och krångliga regler hindrar tillväxt, inte minst för små och medelstora företag, vilket i synnerhet drabbar kvinnliga företagare som vanligtvis driver mindre företag. Det var rättegång i min hemkommun . Två frisörer stod åtalade då de inte anmält sin salong till . Visst har företagarna gjort fel, men de hade kontaktat arbetsförmedling, skattemyndighet, starta-eget-rådgivning m.fl. för att ta reda på vilka regler som gäller, men ingen hade uppgiften om . Små företag i landsorten är betydelsefulla @ jag skulle vilja säga livsavgörande för många små orter, inte minst i mitt hemlän . Småföretagsdelegationen tog fram förslag som ännu inte verkställts och av Simplexgruppen märks inte särskilt mycket. Det brådskar och många väntar på ett klargörande om regelförenklingar. Jag vill därför fråga ministern följande: Vilka nya åtgärder för att underlätta företagandet tänker ministern lägga fram som gör att små företag, likt frisörerna i , inte onödigtvis ska drabbas av både straffavgift och riskera att hamna i brottsregistret?
fr · GP11291 · 2001-11-27 00:00:00 — Fråga 2001/02:291 av () till statsrådet om märkning av livsmedel "Gammaldags enrisrökt korv med tradition", påstår i sin marknadsföring. Men korven är varken gammaldags, enrisrökt eller producerad med tradition. Den är sprejad med rökvätska som importerats i containrar från . Detta är inte det enda exemplet. Många, enligt reklamen, rökta charkvaror är i själva verket kokta och sprejade eller duschade med det som i branschen benämns som rökvätska, baserad på industriellt framställt rökextrakt. Enligt ska en produkt som anges vara rökt också vara det. I föreskrifter framgår tydligt att köttproducenterna alltid måste tala om på förpackningen när de använt röktillsatser. Trots att det är åtalbart att mörka på den punkten får man leta förgäves efter upplysningar om rökarom och rökextrakt i svenska köttproducenters varudeklarationer. Enligt KF däremot, finns en praxis inom charkuteribranschen i att inte deklarera rökvätskan. Även /är av samma åsikt. Det är oerhört oroväckande att stora representanter för livsmedelsindustrin inte följer de regler som finns angående märkning, då korrekt märkning på en produkt är det enda sätt som konsumenters förtroende kan upprätthållas på. Jag vill fråga statsrådet : Avser statsrådet agera för att märkningen på en produkt ska överensstämma med dess innehåll, så att man sätter stopp för att konsumenter vilseförs?
fr · GP11292 · 2001-11-27 00:00:00 — Fråga 2001/02:292 av () till utrikesminister om yttrandefriheten i arresterades ett trettiotal falun gong-utövare från olika västländer på i . Deras syfte var att vädja om att oskyldiga människor som fängslats och torterats skulle friges. Sju av demonstranterna kom från . Flera av demonstranterna blev misshandlade, sparkade, slagna och dragna i håret. De svenskar som arresterades av polisen förvägrades att ta kontakt med sin ambassad. Likaså förvägrades den svenske ambassadören att träffa de fängslade. Meditationsrörelsen falun gong är förbjuden i och anhängarna blir ofta utsatta för en behandling som strider mot FN:s deklaration om mänskliga rättigheter och demokratiska principer i allmänhet. Jag vill fråga utrikesminister : Vad avser ministern att göra för att påverka den kinesiska regeringen och de kinesiska myndigheterna till att förbättra respekten för mänskliga rättigheter och demokratiska principer i så att falun gong-rörelsen och andra organisationer skall kunna verka fritt?
fr · GP11293 · 2001-11-27 00:00:00 — Fråga 2001/02:293 av () till utrikesminister om övergrepp mot barn i tog polisen i emot 52000 anmälningar om våldtäkter. Mörkertalet är dessutom mycket stort. Domstolarna klarar inte av att hantera detta med väldigt långa väntetider som följd. Detta ökar i sin tur på mörkertalet av offer som inte anmäler övergrepp. Ett stort problem är också skrönan att aidssmittade kan bota sig från sjukdomen genom samlag med en oskuld. President har också bidragit genom sin flathet inför problemet och genom att ifrågasätta sambandet mellan aids och sexuella kontakter. Att en hel generation riskerar att slås ut av aids kommer att ge allvarliga problem . Det måste till en kraftfull offensiv för att stoppa denna utveckling. och andra länder måste ta upp detta problem i kontakter med så att den styrande regimen tar problemen på allvar. Hur avser utrikesministern agera för att sätta ytterligare tryck på att bekämpa övergrepp mot barn och aids i landet?
fr · GP11294 · 2001-11-27 00:00:00 — Fråga 2001/02:294 av () till statsrådet om kvinnlig könsstympning I en interpellationsdebatt med undertecknad tvingades socialförsäkringsministern konstatera att ingen vet hur många svenska flickor som drabbas av könsstympning . Ingen vet hur många flickor som flygs till andra länder för att stympas eller hur många som stympas inom landets gränser av här bosatta eller särskilt inresta personer. Ministern sade sig dock dela min uppfattning om att det är nödvändigt att ta reda på hur det förhåller sig. "Ja, det är viktigt att få en klar bild av omfattningen av könsstympning, inte minst för det förebyggande arbetet", sade ministern och fortsatte: "Det är dock säkerligen svårt då mörkertalen antas vara stora i fallen med könsstympning." Det är alldeles självklart svårt att forska och söka kunskap om dolda populationer, men det är möjligt, vilket forskning kring andra dolda populationer visat. Hur kan det komma sig att det svenska myndigheter misslyckats med att vinna kunskap om, kan en journalistisk TV-redaktion klara med sina former för research? Min fråga är därför: Är socialförsäkringsministern nu beredd att tillsätta en utredning för att klargöra omfattningen av och omständigheterna kring kvinnlig könsstympning i ?
fr · GP11295 · 2001-11-27 00:00:00 — Fråga 2001/02:295 av () till utrikesminister om handeln med barn i Myndigheterna i beräknar att minst 4000 barn i landet utsatts för brott av organiserade kriminella ligor mellan 1992@2000. Barn används hänsynslöst för att tjäna pengar. Det kan handla om allt från tiggeri till ren prostitution. Ligorna tjänar stora pengar på barnen, som helt saknar rättigheter och möjligheter att ta sig ur detta. Myndigheterna i har lovat krafttag mot den organiserade brottsligheten, men behöver också stöd från andra länder. Del av brottsligheten sker i grannländerna och EU-länderna och . EU och dess medlemsländer har utövat påtryckningar mot men bör kunna ta större ansvar för problematiken. Min fråga till utrikesministern är därför: Hur avser utrikesministern agera för att påverka EU att ytterligare ta ansvar för att barn inte utnyttjas av kriminella ligor?
fr · GP11296 · 2001-11-27 00:00:00 — Fråga 2001/02:296 av () till utrikesminister om EU-ländernas förhållningssätt gentemot delade Liberala ut sitt frihetspris till den taiwanesiske presidenten . Ceremonin ägde rum i . Tyvärr förhindrades dock president från att personligen motta priset. Anledningen till detta var att president inte blev beviljad visum för inresa i Europeiska unionen. EU:s medlemsländer, inklusive , har som princip att inte utfärda besöksvisum för taiwanesiska medborgare i ledande ställning. är ett land som ständigt och på flera sätt kränker grundläggande mänskliga fri- och rättigheter under det att är ett demokratiskt land, har en demokratiskt vald president och respekterar mänskliga rättigheter. En viktig uppgift för EU, inom ramen för den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken, borde vara att verka för en samlad och effektiv politik för att främja demokrati och mänskliga rättigheter i . I det sammanhanget är det av stor vikt att EU stärker sina förbindelser med . Att såsom nu sker huka och falla undan för den kinesiska diktaturens påtryckningar verkar i motsatt riktning. Vilka åtgärder ämnar statsrådet vidta för att EU:s och politik gentemot och ska vila på en mer framåtsyftande, realistisk och humanitär grund?