frs · GO121297 · 2001-06-08 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:1297 om språkundervisningen i gymnasieskolan har frågat mig vilka åtgärder jag avser vidta för att få upp utbildningsnivån i gymnasieskolan till en godtagbar nivå. Bakgrunden till frågan är rapporter om att elevers intresse för språkstudier i gymnasieskolan minskar. Låt mig först erinra om att målen för gymnasieskolan senast formulerades av regeringen i de nya programmål som gäller . Där understryks bl.a. språkens möjligheter för kontakter och förberedelse för fortsatta studier och deltagande i ett alltmer internationaliserat arbetsliv. Genom ändringen har språkens betydelse förstärkts. Uppgifter från visar att intresset för språken i gymnasieskolan minskar. Främst är det tyska som minskar, medan franska och spanska ökar något. Eleverna fortsätter i mindre utsträckning med det främmande språk de börjat med i . I stället väljer de ett nytt språk. Färre elever väljer att läsa ett tredje främmande språk. Jag tycker i likhet med frågeställaren att det är oroväckande att intresset för språkstudier tycks minska. Bilden är dock inte entydig. Svenska elever är t.ex. bättre än i engelska. Språk och interkulturell kompetens har en nyckelroll för att underlätta yrkesliv och rörlighet. Att kunna utveckla sina språkkunskaper och få möjlighet att lära sig nya språk under hela livet blir allt viktigare. Det är därför en viktig uppgift för skolan att göra språkundervisningen intresseväckande så att elevernas lust till både breda och djupa språkstudier stimuleras. Nya kursplaner i språk för respektive gymnasieskolan trädde i kraft . Förändringen innebär att ett kursutformat system i sju steg införs som möjliggör kontinuitet och progression mellan skolformerna. Kommunikativ språkfärdighet och interkulturell förståelse betonas, en utveckling som också sker internationellt. Dessutom har genom en ändring i skollagen en ny poängplan för nationella och specialutformade program införts som bl.a. ger elever på naturvetenskapsprogrammet och samhällsvetenskapsprogrammet ökade möjligheter att göra egna val. Antalet timmar för samtliga nationella och specialutformade program har utökats. Genom dessa ändringar har möjligheterna till fördjupade språkstudier ökat. stöder skolors arbete med att utveckla språkutbildningen. En omfattande informationsverksamhet har genomförts med anledning av de nya språkkursplanerna i och gymnasieskolan. Ett åttiotal seminarier och konferenser har arrangerats där 7 500@8 000 språklärare och språkanordnare har deltagit. Dessutom genomför fyra universitet och högskolor en kompetensutveckling för språklärare. Inom bedrivs ett arbete angående en europeisk språkportfolio. Europeisk språkportfolio är ett personligt dokument som ger upplysningar om en persons språkkompetenser, oavsett från vilket land ägaren till portfolion kommer. Europeisk språkportfolio iakttar de kriterier som fastlagt. Enligt min mening kan europeisk språkportfolio vara ett nytt sätt att stimulera och utveckla språkundervisningen. Jag kommer att ta initiativ så att kan få arbeta med europeisk språkportfolio. Jag vill också nämna att vid den öppningskonferens av det Europeiska språkåret, som ägde rum i , belystes motivationens betydelse för språkinlärning. Jag har vidare erfarit att för det europeiska året för språk också kommer att medverka till att frågan om motivation för språkinlärning blir mångsidigt belyst.