ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · GO11739 · 2001-02-16 00:00:00 — Fråga 2000/01:739 av () till socialminister om adekvat vård för alla prioriterar hjärtsjuka män framför kvinnor när det gäller vissa livräddande ingrepp, som ballongsprängningar. Förklaringen är enligt att det inte har kunnat visas att kvinnorna har lika stor nytta av ingreppet som männen. Detta har väckt protester på flera håll. Debatten pekar på ett generellt problem. I finns väldigt få beskrivningar som ger underlag för att ge olika stora doser läkemedel till kvinnor respektive män. Mycket sällan förekommer information huruvida kvinnor och män har samma eller olika förmåga att tillgodogöra sig ett visst läkemedel. Avsaknaden av kunskap om bemötande och behandling av kvinnor respektive män påverkar hälso- och sjukvårdens möjligheter att prestera goda resultat. Det innebär att kvinnor ofta blir behandlade efter manliga normer vilket kan försämra resultatet. Min fråga till socialministern är: Vilka åtgärder ämnar socialministern vidta för att tillse att alla människor får adekvat vård oavsett kön?
fr · GO11740 · 2001-02-16 00:00:00 — Fråga 2000/01:740 av () till finansminister om oförsäkrad servicehandel Servicehandeln, kiosker, närbutiker och liknande rörelser bedrivs till uppskattningsvis av invandrare. För dessa och övriga har det under hand blivit allt svårare att teckna företagsförsäkring. I de fall där man redan är etablerad så har premien höjts mycket kraftigt och tvingar därför många att bedriva sin rörelse oförsäkrad. Utsatta har tillskrivit såväl , och , utan att detta resulterat i att lyfta fram problematiken. I ett svar N2000/8681/Brev från Näringsministern i denna fråga skriver näringsministern att han avser att lämna en kopia för kännedom till finansministern. Min fråga till finansministern är: Vilka åtgärder ämnar finansministern vidta med anledning av den alltmer oförsäkrade servicehandeln?
fr · GO11741 · 2001-02-15 00:00:00 — Fråga 2000/01:741 av () till jordbruksminister om innehållsdeklaration av foder Vid modern produktion gäller höga kvalitetskrav. Ofta förekommer olika former av certifiering. Då är ett oavlåtligt krav att man ska kunna härleda produkten, och alla dess ingående komponenter, för att kunna fastställa exakt var i produktionskedjan som ett fel har uppstått. För förädlade livsmedel finns det krav på en innehållsdeklaration för att konsumenten ska få kännedom om ingående råvaror och tillsatser. Den nu aktuella BSE-debatten har satt djurfodret i fokus. Djurfodret är, kan man säga, den första ingrediensen i alla köttprodukter. Trots detta finns inga krav på att det djurfoder som saluförs ska deklareras med råvaruinnehåll. Det är min mening att, om djurägare och köttkonsumenter ska kunna känna sig trygga, det bör ställas samma krav på innehållsdeklaration på djurfoder som på annat livsmedel. I debatten om BSE m.m. sade jordbruksministern att det ska bli obligatoriskt med märkning av djurfoder inom EU. Det är då viktigt att märkningen blir fullständig och inte bara avser exempelvis näringsvärde. Vilka åtgärder avser jordbruksministern vidta för att allt djurfoder som får säljas i ska deklareras med råvaruinnehåll?
fr · GO11742 · 2001-02-15 00:00:00 — Fråga 2000/01:742 av () till statsrådet om byggkostnaderna inom EU Undertecknad har i två interpellationsdebatter diskuterat frågan om sänkt byggmoms med finansministern. Svaret jag fått är att EU-direktiven inte tillåter en generell sänkning av momsen. Finansministern hänvisar till att en särreglering inom mervärdesskatteområdet inte är någon lämplig metod att minska byggkostnaderna. Ministern hänvisar också till gränsdragningsproblem som skapar svårigheter vid kontroll och tillämpning samt till det minskade skattebortfallet. Det finns gränsdragningar i artikel 12 i EU-direktivet gällande mervärdesskatt. Vid tillhandahållande, byggande, renovering och ändring av bostäder som ett led i socialpolitiken kan en lägre mervärdesskatt tillämpas. Det saknas tyvärr en bra sammanställning av momsskattesatser för byggnationer inom EU. Vat rates applied in the member states of Community (DOC/2206/2000-EN) från , visar dock skillnader. Medan och visar momssatser på , visar på två skilda momssatser 5,och 19,samt på och . Med hänvisning till det anförda vill jag ställa följande fråga till statsrådet : Vilka åtgärder avser statsrådet vidta för att jämföra byggkostnaderna mellan EU-länderna med syftet att finna vägar att sänka byggkostnaderna?
fr · GO11743 · 2001-02-16 00:00:00 — Fråga 2000/01:743 av () till statsrådet om statsbidrag till kommunerna De socialdemokratiska kommunalråden i läns tolv kommuner har enats om att föreslå sina kommuner att socialbidragsnormerna för barnfamiljer höjs motsvarande 100kr och barn. Bakgrunden är den förbättring av barnfamiljernas levnadsvillkor, som skett . Förbättringar av sysselsättningen, reallöner och de generella välfärdssystemen har lett till att färre barnfamiljer nu är beroende av socialbidrag. Den senaste barnbidragshöjningen visade dock att avståndet mellan barnfamiljer, som är långvarigt beroende av socialbidrag och övriga familjer ökat. Jag har erfarit att regeringen avser att justera socialbidragsnormerna för barnfamiljerna , men att en justering av barnnormen kräver en djupare analys. Det råder bred uppslutning kring tanken att det inte är rimligt att de barnfamiljer, som har sämst ekonomi ska behöva avstå från årets allmänna standardhöjning på per barn eller vänta på hundralappen. Bland kommunpolitikerna finns dock oro för att regeringen utifrån den s.k. finansieringsprincipen skulle minska bidragen till kommunerna till följd av barnbidragshöjningen när ännu inget formellt beslut om höjda barnnormer finns på riksnivå. Jag vill därför fråga statsrådet om han ämnar föreslå en sänkning av statsbidragen till kommunerna med på grund av årets barnbidragshöjning.
fr · GO11744 · 2001-02-19 00:00:00 — Fråga 2000/01:744 av () till statsrådet om amnesti I Ekots lördagsintervju ställde sig statsrådet inte helt främmande till att gömma flyktingar. Jag tolkar detta som en möjlig omsvängning till frågan om amnesti. När avser regeringen lägga fram ett förslag till om amnesti för gömda flyktingar?
fr · GO11745 · 2001-02-19 00:00:00 — Fråga 2000/01:745 av () till statsrådet om asylmöjligheter för sexslavar Sexhandeln med kvinnor och barn, vår tids slavhandel, är en av EU:s och största skamfläckar. Regeringen vill nu helt riktigt vidta en rad åtgärder för att minska och få bort denna ovärdiga och kriminella hantering. Bl.a. vill regeringen nu ge stöd till offren för människohandeln i och föreslår att dessa ska få stanna i över utredning och rättegång mot sina plågoandar. Detta kan ses som ett led i att få gärningsmannen fälld men inte som stöd till offren eftersom de därefter i förnedring blir tillbakaskickade till ett land som troligen skulle förkasta dem. Ska man tala om stöd till offren är det enda rimliga att öppna möjligheten för dem att få asylansökan prövad på ett positivt sätt. Behövs lagändringar för att åstadkomma detta bör regeringen lägga fram sådant förslag. Vilka åtgärder avser regeringen vidta för att verkligen ge sexhandelns offer stöd?
fr · GO11746 · 2001-02-19 00:00:00 — Fråga 2000/01:746 av () till kulturminister om avgiftsfinansierad TV-medverkan När man i den statligt finansierade TV:n tittar på program av utbildnings- eller upplysningskaraktär, utgår man givetvis från att det uppfyller de etiska krav man har rätt ställa på program av den karaktären. Det kan inte vara förenligt med public service-uppdraget att de medverkande, i ett program som handlar om något så viktigt som mat, ska behöva betala för att få medverka. Medverkande borde, i stället för att väljas ut efter betalningsförmåga, givetvis tillfrågas utifrån vad de kan tänkas tillföra programmet. Hur kan eljest frågan få en så allsidig belysning som möjligt? har det emellertid hänt i SVT:s Storforum om mat, som sändes , att de medverkande tvingades "sponsra" programmet för att få vara med. Vad avser kulturministern, med anledning av det inträffade, vidta för åtgärder för att SVT:s oväld inte ska kunna ifrågasättas?
fr · GO11747 · 2001-02-19 00:00:00 — Fråga 2000/01:747 av () till jordbruksminister om inkonsekvent prostitutionspolitik "Vägen till helvetet är stensatt med goda föresatser", lär oss den brittiske författaren (1709@84). Sexköpslagen måste sägas vara en sådan. interna utredning visar att prostitutionen inte har minskat, att kvinnorna har fått det svårare, att polisen använder olagliga spaningsmetoder samt att sexköparna döms till låga böter. Trots skilda åsikter bland de politiska företrädarna tycks målet i den här frågan vara detsamma: att skapa en dräglig tillvaro för de (oftast) kvinnor det rör sig om. Mot bakgrund av de fagra intentionerna var budskapet i film som visades på i går desto mer upprörande. I filmen har Hollender sex med lettiska prostituerade, vilket i sig är upprörande. Än mer stötande är att produktionen av filmen, och därmed de sexuella tjänsterna, möjliggjorts på grund av ekonomiskt stöd från . Således har alla svenska skattebetalare bidragit till den lettiska prostitutionshandeln. Det offentliga agerande är paradoxalt: Det rimmar illa att förbjuda prostitution i hemlandet som verksamheten understöds utomlands. Vilka åtgärder avser jämställdhetsministern vidta för att uppnå ett mer konsekvent förhållningssätt till prostitution?
fr · GO11748 · 2001-02-19 00:00:00 — Fråga 2000/01:748 av () till jordbruksminister om EU:s femte handlingsprogram för jämställdhet Under ordförandeskap genomförde kommissionen arbetet med EU:s femte ramprogram för jämställdhet. Denna ramstrategi har godkänts. Programmet ska stödja och finansiera genomförandet av verksamhet inom följande områden; jämställdhet i det ekonomiska livet, lika deltagande och representation, sociala rättigheter, jämställdhet i det civila samhället och könsroller och stereotyper. Det riktar sig till icke-statliga organisationer och arbetsmarknadens parter och är även öppet för kandidatländerna. I och med detta borde också de medel som avsätts i handlingsprogrammet nu finnas tillgängliga för organisationer i som vill utveckla strategier och insatser som syftar till att bryta den strukturella könsdiskrimineringen. Utvärdering av tidigare ramprogram för jämställdhet har bl.a. visat att en stor del av de tilldelade medlen inte utnyttjats, varför man gjort vissa förändringar i det nuvarande programmet. program har organiserats och medlen distribuerats via kommissionen i . Enligt det nu gällande femte handlingsprogrammet ska detta hanteras via de enskilda medlemsstaterna. Jag vill fråga statsrådet : Hur avser regeringen att organisera hanteringen av medel från Programmet för genomförande av gemenskapens ramstrategi för jämställdhet 2001@2005 så att information och medel når ut till organisationer som kan beröras?
fr · GO11749 · 2001-02-19 00:00:00 — Fråga 2000/01:749 av () till jordbruksminister om statlig sponsring SVT:s verksamhet finansieras via våra TV-avgifter och genom direkta statliga bidrag. Då blir man något förbluffad över att staten även går in och finansierar enskilda program genom att sponsra särskilt utvalda medverkande. I det långa debattprogrammet om mat som sändes vidtalades organisationen att medverka. Det var bara en hake; det kostade 250000kr att få vara med. Krav uppfattade prislappen som dold sponsring och vägrade betala. Då erbjöd sig, enligt uppgifter i , att ta hand om räkningen. Det är lätt att föreställa sig hur andra producentorganisationer inom jordbruksområdet uppfattar den gesten. Jag anser att med sitt agerande gjort ett medvetet försök att ge Kravodlarna konkurrensfördelar framför de traditionella odlarna. Vad avser jordbruksministern vidta för åtgärder för att inte enskilda näringsidkare eller organisationer otillbörligt ska gynnas?
fr · GO11750 · 2001-02-19 00:00:00 — Fråga 2000/01:750 av () till finansminister om införseln av öl Ölförsäljningen minskade , men inte ölkonsumtionen i sin helhet. Tvärtemot regeringens intentioner tilltar privatimporten av öl, inte minst den legala införseln på per resa för personligt bruk. En eventuell försäljning är visserligen olaglig, men upptäcktsrisken är minimal. "Vi vet att det finns personer som tjänar 50000 . Svart dessutom", säger , handläggare vid , till tidningen . Enligt är det hans besökare som tjänar på verksamheten: sjuk- och förtidspensionärer samt arbetslösa med a-kassa. kallar dem för en ny förbrytarkår. Förlorar på verksamheten gör de svenska bryggerierna, och i förlängningen vårt samhälle som helhet. Inte bara de allra sydligaste bryggerierna drabbas, utan även t.ex. bryggeri i län. Det effektivaste sättet att sätta stopp för utvecklingen är att verka för att priset för ölet är ungefär detsamma oavsett vilken sida av sundet man befinner sig på. Vilka åtgärder avser finansministern vidta för att komma till rätta med den närmast yrkesmässiga införseln och vidareförsäljningen av öl?
fr · GO11751 · 2001-02-19 00:00:00 — Fråga 2000/01:751 av () till miljöminister om skydd av områden Vikten av att genomföra eller verkställa de planerade och prioriterade reservaten har vid många olika tillfällen framförts på departement, i samt i budgethandlingar. Av de 2218 naturreservaten samt 26 nationalparkerna som fanns 1999 är det bara sex skyddade områden som primärt syftar till att bevara biologisk mångfald i marin miljö. har att uppfylla vissa internationella överenskommelser i bl.a. Helsingforskonventionen på detta område. Därför borde statens förlängda arm, länsstyrelserna, inte längre få skjuta dessa ärenden . Alltför många av föreslagna prioriterade områden ligger obehandlade då man inte kan se effekten eller bristen av skyddet lika klart som på land. Ett exempel är Lilla Middelgrund på som enligt , Världsnaturfonden och marinbiologiska laboratorium har mycket höga naturvärden och därför föreslagits av att ingå i Natura . i har tyvärr avfört ärendet från vidare handläggning enligt ett beslut och man är nu inte beredd att genomföra de föreslagna skyddsåtgärderna eftersom man ger högre prioritet åt det nationella säkerställandearbetet av skogsområden. Eftersom miljöministern uttalat vikten av fler skyddade områden i marin miljö vill jag ställa följande fråga. Vilka åtgärder är miljöministern beredd att vidtaga för att länsstyrelserna ska prioritera inrättandet av reservat?
fr · GO11752 · 2001-02-19 00:00:00 — Fråga 2000/01:752 av () till näringsminister om undanträngningseffekter på arbetsmarknaden "Är det så att godkänner det här och att de () gör allting vad som sägs är vår verksamhet hotad". Det säger platschefen på i , med anledning av planer på att starta egna distributionscentraler i bl.a. och . Om planer går igenom innebär det att staten får en monopolställning i både detalj- och partihandelsledet. Staten tar alltså över verksamheten och monopoliserar en hel sektor, i det här fallet läkemedelsdistribution. Förutom det principiellt mycket tveksamma i detta hotas dessutom ungefär 35 människors jobb hos den privata aktören, Tamro. Som regeringen säkert känner till leder ett monopol till högre priser och sämre service, och dessutom tränger staten genom ut privata arbetstillfällen där de behövs som bäst, i . Mot bakgrund av ovanstående vill jag ställa följande fråga till näringsministern: Vilka åtgärder avser statsrådet vidta för att förhindra att ett statligt bolag som genom sitt agerande tränger ut privata arbetstillfällen?
fr · GO11753 · 2001-02-19 00:00:00 — Fråga 2000/01:753 av () till näringsminister om posttjänster i affärer som saluför pornografitidningar Regeringen har fr.o.m. omorganiserat Posten i syfte att, "till och med erbjuda bättre service än vad Posten kan erbjuda ". Det handlar i praktiken om att jag som kund kommer att göra mina postärenden i den lokala affären, kiosken eller på annat serviceställe. innebär detta också att jag som postkund, utan att själv kunna välja bort det, kommer att "erbjudas" möjlighet att göra mina postärenden i affärer som saluför pornografi. Min möjlighet att utöva konsumentpåverkan mot porrindustrin minskas således på grund av att Posten inte använder jämställdhetsperspektiv i sina kriterier för samarbetspartner. Ett av våra nationella jämställdhetsmål som ska mainstreamas är "frihet från sexualiserat våld". Det är vedertaget att den pornografi som existerar är uttryck för sexuell exploatering och utnyttjande av kvinnor och att det är en industri som har starka kopplingar till prostitution. Regeringen har också i utredningen om frivillig jämställdhetsmärkning (SOU 2001:9) visat på vikten av att integrera ett jämställdhetsperspektiv i utbud av varor och tjänster. Att staten inte tar tillfället i akt att gå före i denna utveckling vore mycket olyckligt, och i värsta fall ett tecken på att man inte tar sina egna mål på allvar. Jag vill fråga ministern: Avser ministern verka för en frivillig jämställdhetsmärkning av Postens tjänster samt att upphandlingen av tjänsterna endast sker med porrfria samarbetspartner?
fr · GO11754 · 2001-02-19 00:00:00 — Fråga 2000/01:754 av () till socialminister om elöverkänsliga och tillgänglighet i samhället Den nya handlingsplanen för handikappade ska gälla alla med funktionshinder. Det handlar bl.a. om att öka tillgängligheten i samhället. De elöverkänsliga hör till handikappgruppen, en uppfattning som regeringen delar. De har svårigheter att ta del i samhällslivet och t.ex. besöka offentliga miljöer som barnens skolor, sjukhus, bibliotek, kulturinstitutioner och de har svårigheter att använda kollektivtrafiken. Det värsta är att inte kunna bo kvar i sin bostad på grund av nya installationer av mobilmaster i närheten. har av fått ett uppdrag att ge förslag för att förbättra tillgängligheten för funktionshindrade. Uppdraget avgränsas till att röra personer med rörelsehinder och orienteringssvårigheter. Elöverkänsliga och säkert fler grupper finns alltså inte med. Med tanke på att de elöverkänsligas besvär så tydligt är förknippade med byggnader och planer är detta en stor brist. Hur ska deras möjligheter till tillgänglighet främjas om inte de tas med i arbetet med att öka tillgängligheten? Inte minst aktuellt är detta med tanke på den kraftiga utbyggnaden av nätet för tredje generationens mobiltelefoni där de elöverkänsliga känner stor oro för att de nya masterna ska tvinga dem från sina bostäder. Det är uppenbart att det inte finns en helhetssyn på hur denna handikappgrupps delaktighet i vårt samhälle ska kunna tillgodoses. Regeringen har ansvaret för att ta även denna handikappgrupps problem på allvar. Vilka åtgärder avser socialministern vidta för att öka tillgängligheten för elöverkänsliga i samhället?
fr · GO11755 · 2001-02-19 00:00:00 — Fråga 2000/01:755 av () till utrikesminister om och de mänskliga rättigheterna står främst bland de institutioner som säkerställer mänskliga rättigheter i . utvidgades rådet till att omfatta de flesta länder i och medlemsantalet ökade från runt 20 till 43 medlemmar . Det ökade antalet länder innebär en betydligt tyngre börda, speciellt på grund av att de nya medlemsländerna har en helt annan situation på MR-området. Redan har verksamhet ökat med flera . Dessvärre har inte tillförts de resurser som skulle behövas för att sköta de utökade uppgifterna. Förmodligen kommer arbetsbördan att öka ytterligare , när fler medborgare i de nya länderna blir medvetna om sina rättigheter. Den kraftigt ökade mängden ärenden har alltså överlastat . Om eftersläpningen i ärendebehandlingen fortsätter, riskerar att förlora sin unika trovärdighet. Dessvärre finns inga tecken på att budget skulle ökas. Det är uppenbart att flera av de stora medlemsländerna motsätter sig detta. Att fortsätta med dagens budget är ohållbart. Utgifterna kommer att öka kraftigt, och det saknas en trovärdig planering för att möta denna utveckling. Risken är därför att förlorar något av den höga respekt det åtnjuter . Jag vill därför fråga statsrådet hur avser agera för att förbättra budget vad gäller arbetet med MR-frågorna.
fr · GO11756 · 2001-02-20 00:00:00 — Fråga 2000/01:756 av () till kulturminister om skattemedel som finansiering av könsköp utomlands visade TV3 Folkhemmet . Efter filmen var det debatt. I den debatten deltog flera med mig. som ägs och skattefinansieras till har varit delfinansiär till filmen. Av filmens budget på har enligt uppgift ca använts till könsköp dvs. till köp av prostituerade för sexuellt utnyttjande som också visades i filmen. Könsköp är förbjudet enligt svensk lag. Min fråga till kulturministern är: Avser kulturministern att vidta någon åtgärd för att förhindra att skattemedel används för finansiering av filmer och könsköp utomlands?
fr · GO11757 · 2001-02-20 00:00:00 — Fråga 2000/01:757 av () till statsrådet om stöd till hemmavarande föräldrar Vid regeringsförklaringen förklarade statsministern att barnen skulle sättas i centrum för regeringens politik. Men gäller det även de barn vars föräldrar vill vara hemma ? subventioneras varje heltidsplats i förskolan med i genomsnitt mer än . Den förälder som vill vara hemma och ta hand om sina egna barn får inte en krona. Varför denna orättvisa? visar opinionsundersökningar att av småbarnsmammorna och av småbarnspapporna helst skulle vilja vara hemma med sitt barn helt och hållet . Det är dags att skapa lika ekonomiska villkor mellan de föräldrar som föredrar att ha sina barn på dagis och för de som vill stanna hemma och själva ta hand om sina barn. Avser skolministern vidta åtgärder i syfte att skapa rättvisa ekonomiska villkor för alla småbarnsföräldrar, dvs. även för de som väljer att vara hemma med sina barn när de är små?
fr · GO11758 · 2001-02-20 00:00:00 — Fråga 2000/01:758 av () till statsrådet om skolans miniminivå i arbetet mot mobbning I sin dom skriver hovrätten att inte "närmare preciserat vilka åtgärder hon anser att kommunen borde ha vidtagit." Detta kan vara relevant skadeståndsrättsligt. Men det får absolut inte tolkas som att ansvaret för skolans insatser mot mobbning flyttas till det drabbade barnet. Det är inte den utsattes sak att tala om vad skolan ska göra för att stoppa mobbning. Skolan kunde inte förstå situation bättre, eftersom hon själv inte ville berätta hur det var, menar domstolen. Därför kunde skolan inte agerat bättre. Det vore oerhört allvarligt om hovrättens dom skulle tolkas som att den skola som ingenting vet, heller inte har något ansvar. Snarare är det så att den som ingenting vet, inte klarar att ta sitt ansvar och bör kritiseras för detta. Hovrätten menar att det inte finns något att jämföra skolans insatser med, eftersom det inte finns "någon helt enhetlig modell för arbete mot mobbning." Och därför kan man inte veta om skolan agerade bristfälligt. Det är just därför behöver en tydligare lägstanivå i skolans arbete mot mobbning i form av en nationell handlingsplan. Min fråga till skolministern är: Vilka åtgärder avser skolministern vidta för att lägga fast en tydligare lägstanivå i skolans arbete för att förebygga, upptäcka och hindra mobbning?
fr · GO11759 · 2001-02-20 00:00:00 — Fråga 2000/01:759 av () till statsrådet om möjlighet att utkräva ansvar av skolan vid mobbning Osäkerheten om hur stort skolans ansvar är när ett barn mobbas måste bort. Civilrätten räcker inte till för att pröva skolans ansvar. Skollagen måste ändras så att elever får rätt att ställa skolan till ansvar, när skolan inte tar sitt ansvar genom underlåtelse att agera. Det måste göras klart juridiskt vilka krav vi ställer på skolan att förebygga, upptäcka och förhindra mobbning. Hovrätten slår i Grumsfallet fast att var mobbad @ vilket kommunen nekat till. Men friar man kommunen från ansvar. Det går inte ihop. Om kommunen än nekar till att blev mobbad, så lär ögonen inte ha varit öppnare när hon gick i skolan. Min fråga till skolministern är: Vilka åtgärder ämnar skolministern vidta för att förtydliga skollagen, så att elever får möjlighet att utkräva ansvar av skolan när den underlåter att agera vid mobbning?