ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · GO11930 · 2001-03-19 00:00:00 — Fråga 2000/01:930 av () till statsrådet om hushållsnära tjänster En ökad arbetsbelastning inom arbetslivet gör att många inte orkar fortsätta arbeta ända fram till sin pensionsdag. Många anställda i landsting och kommuner kan inte stanna kvar i sitt yrke av på grund av hälsoskäl. Kvinnorna i den offentliga sektorn står för av de totala sjukdagarna. Detta visas av en pågående studie som presenterats vid en konferens anordnad av Pensionsforum. Även arbetsgivarna, bl.a. av de offentliga, anser att stressen hos de anställda medför problem. Som förklaring nämns en kombination av krav från privatliv och arbetsliv. Ett sätt att minska stressen är att människor köper hushållsnära tjänster. av de förvärvsarbetande uppger att de kunnat lätta på stressen genom att köpa hushållstjänster. Av de som inte gör detta uppger av boende i storstadsområden i åldersgruppen att de skulle vilja utnyttja sådana tjänster. För flertalet är dock denna typ av tjänster utom räckhåll för deras privatekonomi. Resultatet är att många med behov inte har råd att använda sig av denna typ av tjänster, eller att de gör det på den svarta marknaden. Mot bakgrund av ovanstående vill jag fråga statsrådet följande: Vilka åtgärder avser statsrådet vidta för att förbättra möjligheterna för människor att utnyttja hushållsnära tjänster, och på så sätt underlätta sitt vardagliga liv?
fr · GO11931 · 2001-03-19 00:00:00 — Fråga 2000/01:931 av () till socialminister om etiska regler etiska riktlinjer för forskning på människor har förändrats. I de nya riktlinjerna tas större hänsyn till individernas skydd och rättigheter, bl.a. genom att företag, forskare och läkare ska ta ett större ansvar när forskningen är avslutad. Patienterna ska även efter försökens slut ges tillgång till den mest relevanta behandlingen. Detta är synnerligen välkommet, inte minst som skydd för de som i fattiga länder deltar i olika försök som ingår i transnationella företags forskning. Det är också utmärkt att de etiska reglerna innebär att även alla negativa forskningsresultat ska publiceras, liksom att forskare bör redovisa vilka som finansierar forskningen. Däremot uppstår en del frågor kring placeboeffekten. Nya läkemedel och behandlingar ska i fortsättningen testas och jämföras mot de bästa som redan tidigare finns i stället för mot placebon. Vid ett ytligt betraktelsesätt kan detta förefalla klokt, men vid närmare analys ter det sig ofullständigt eftersom människans egenkraft att utan yttre påverkan på ett positivt sätt förändra en sjukdomsbild kommer bort. Läkemedel ställs mot läkemedel @ som om människans egenkraft inte hade någon betydelse. Detta välkomnar företagen, som ju inte har vare sig kontroll eller ekonomisk av människors inre egenkraft. Avser socialministern att ta upp denna frågeställning i samband med diskussioner kring ?
fr · GO11932 · 2001-03-19 00:00:00 — Fråga 2000/01:932 av () till socialminister om könsstympning Hur många flickor och kvinnor som drabbats av könsstympning och som bor i vet ingen. Kunskapen brister också om hurvuvida det förekommer att flickor födda i könsstympas. Farhågor finns om att ursprungsländernas sedvänjor är svåra att bryta i det här avseendet och om att flickor skickas utomlands för att könsstympas. Könsstympning är förbjudet i . Det är likaså förbjudet att ta med flickor till andra länder och där utföra ingreppet. Det är viktigt med en tydlig och öppen dialog om synen på könsstympning, baserad på ömsesidig respekt med människor som kommer till från de länder där könsstympning förekommer. Det är viktigt att all personal som kommer i kontakt med människor från länder där man utövar könsstympning har god kunskap om könsstympning och om hur man närmar sig frågorna. Barnmorskor, dagispersonal, skolpersonal, skolhälsovård måste vara väl utbildade i berörda frågor för att kunna hantera både företeelsen och berörda människor på ett bra sätt. Min fråga till socialministern är: Vilka åtgärder ämnar socialministern vidta för att tillse att alla som i sitt arbete kommer i kontakt med invandrare har den kunskap som krävs för en tydlig och öppen dialog om synen på könsstympning?
fr · GO11933 · 2001-03-19 00:00:00 — Fråga 2000/01:933 av () till statsrådet om studenter och bostadsbidrag rapporterar att de nya reglerna för studiestödet kommer att missgynna dem som har bostadsbidrag. Genom att bidragsdelen i studiestödet ökar, kommer de som söker bostadsbidrag att få en högre beräknad inkomst, trots att det totala studiestödsbeloppet inte förändras. Detta riskerar att försämra läget för många studenter, t.ex. de med barn, som är beroende av bostadsbidrag. Mot bakgrund av ovanstående vill jag fråga statsrådet följande: Vilka åtgärder avser statsrådet vidta för att förändra reglerna för bostadsbidrag, så att studenter inte drabbas ekonomiskt av den beslutade studiestödsreformen?
fr · GO11934 · 2001-03-19 00:00:00 — Fråga 2000/01:934 av () till statsrådet om rättshjälp för prövande av arbetsskada Det finns ett antal människor i vårt välfärdssamhälle som "hamnat mellan stolarna". De kan ha mött ett antal läkare och hamnat i en situation, där ingen tar det övergripande ansvaret. Situationen blir mer och mer komplicerad, och personen hamnar utanför det stöd som samhället berättigar en enskild person till. Äldre bestämmelser gäller på skador som har inträffat före om de anmälts till allmän försäkringskassa före . En person som har rätt till arbetsskadelivränta från den dag skadorna uppstått, måste om inte ärendet lösts genom , själv driva överklagandeprocessen. Det är orimligt att på eget initiativ behöva vandra från myndighet till myndighet för att få upprättelse för en bevisad arbetsskada. En person som ej betraktas som färdigrehabiliterad, måste få möjlighet till fortsatt rehabilitering. Med hänvisning till det anförda vill jag ställa följande fråga till statsrådet : Vilka åtgärder avser statsrådet vidta för att ge personer möjlighet till rättshjälp för att få sin arbetsskada bevisad?
fr · GO11935 · 2001-03-19 00:00:00 — Fråga 2000/01:935 av () till miljöminister om kontroll av radioaktivt timmer i Tjernobyl har många, långvariga och oanade konsekvenser. Avverkningsbar skog i områdena runt Tjernobyl innehåller stora mängder radioaktiv strålning från kärnkraftsolyckan. Enligt uppgifter från trävaruhandlare som besökt påträffas då och då partier av timmer som innehåller kraftig radioaktiv strålning som kan härledas till Tjernobylområdet och kärnkraftsolyckan. Stora mängder timmer importeras till från och en stor del av den importen går via hamnar längs och hamnar i bl.a. län. Detta timmer förädlas i och distribueras senare som byggmaterial, heminredningar och annat. Kommer strålningssmittade produkter ut i våra bostäder orsakar det ett ytterligare allvarligt hot mot boendemiljön och kan orsaka livsfarliga skador på dem som kommer i kontakt med detta. Vissa kommuner gör i hamnarna stickprovskontroller på timmerimporten från öst men några krav om kontroll finns inte från . De har bara utfärdat en rekommendation om mätningar. Mot bakgrund härav vill jag fråga miljöministern: Vilka åtgärder är miljöministern beredd vidtaga för att undvika att strålningsskadat timmer når svenska hamnar?
fr · GO11936 · 2001-03-20 00:00:00 — Fråga 2000/01:936 av () till socialminister om låsta arvspengar och socialbidrag Våra olika bidragssystem är komplicerade och inte alltid så lätta att förstå. Inte ens professionella tjänstemän förstår alltid till fullo hur systemen ska fungera tillsammans. Ett exempel på detta är ett uppmärksammat fall i den göteborgska pressen vilket rör en kvinna som miste sin man i en olycka . Hon blev lämnad ensam med en liten son som ärvde försäkringspengar som utlöstes i samband med faderns död. Dessa pengar hanteras av en överförmyndare och är låsta tills pojken blir myndig. Mindre belopp kan tas ut innan myndighetsåldern för att köpa exempelvis en cykel @ men alltid i samråd med överförmyndaren. En del av dessa arvspengar belastar mamman som inkomst av kapital. En följd av detta blev att bostadsbidraget försvann. När mamman av sjukdom skulle börja studera så skulle hon leva på studiestöd. Studierna gick dock inte så bra och när hon sedan blev sjukskriven ville inte betala ut sjukpeng. Detta eftersom hon var "nollad" på grund av att hon haft studiestöd. Mamman var inte heller berättigad till socialbidrag eftersom hon var "förmögen" genom att sonens arvspengar belastade henne, trots att hon inte får röra dem. Givet ovan vill jag fråga ministern vad denne avser göra för dem som är berättigade till socialbidrag men inte kan få det på grund av låsta arvspengar som tillhör deras barn.
fr · GO11937 · 2001-03-19 00:00:00 — Fråga 2000/01:937 av () till socialminister om barnen och lördagsöppet på Systemet Den socialdemokratiska riksdagsgruppen har ställt sig positiv till att Systembolaget ska vara öppet över hela landet. Med stöd av har förslaget majoritet i . Från många håll har detta kritiserats. Exempelvis menar att det vore "tragiskt" om förslaget genomfördes. De anser att de som drabbas är anhöriga, inte minst barn, till dem som inte kan bemästra sin relation till alkohol. Enligt kan man av erfarenhet säga att det varit många kvinnors och barns räddning att Systembolaget varit stängt . Att öka tillgängligheten till alkohol är bekvämt för dem som kan hantera alkoholen. För dem som inte klarar det bör vi i stället minska tillgängligheten. De som kan kontrollera sin relation till alkoholen kan planera och se till att de köper vin, sprit och öl andra dagar. För dem som inte kan handskas med alkoholen kan lördagsöppna butiker vara en tragedi, framför allt för de barn som finns i närheten. Min fråga blir således: Vad avser ministern göra för att förhindra att barn i alkoholistfamiljer ytterligare drabbas av olycka i det fall Systembolaget utökar sina öppettider till ?
fr · GO11938 · 2001-03-19 00:00:00 — Fråga 2000/01:938 av () till socialminister om varningstext på alkolholförpackningar I samband med behandlingen av proposition 1998/99:134 Vissa alkoholfrågor togs frågan om varningstexter på alkoholförpackningar upp. 1995/96:SoU3 Alkoholfrågor avslog utskottet ett motionsyrkande om att alkoholförpackningar skulle förses med varningstexter med följande motivering; Om ett enskilt medlemsland inom EU uppställer krav på att förpackningar av alkoholhaltiga varor ska vara försedda med varningstexter för att få säljas på den inhemska marknaden är detta sannolikt att anse som ett s.k. tekniskt handelshinder. Tekniska handelshinder, som kan avse krav såväl när det gäller varornas beskaffenhet i sig som provning, kontroll eller märkning av varor, är förbjudna mellan medlemsstaterna. Vidare menade utskottet att det inte finns något som hindrar företagen att frivilligt förse alkoholvarorna med varningstexter. Utskottet ansåg i bet. 1997/98:SoU7 Alkoholfrågor, det betydelsefullt att information om alkoholens skadeverkningar ges på flera plan, men vidhöll dock sin tidigare inställning gällande varningstexter på alkoholförpackningar och avstyrkte aktuell motion. följde utskottet (protokoll nr 1997/98:13). Det är angeläget att frågan tas upp i EU-sammanhang med anledning av den stora införsel som kan förväntas till . Det finns inom EU ett nytt intresse av att ta upp frågorna kring alkohol och dess effekter. Om alla länder inom EU blir överens om varningstexter på alkoholhaltiga drycker i likhet med exempelvis tobaken föreligger inga tekniska hinder. Min fråga till socialministern är: Är berett att driva linjen att införa varningstexter på alkoholhaltiga drycker?
fr · GO11939 · 2001-03-20 00:00:00 — Fråga 2000/01:939 av () till socialminister om kombinerad sjukpenning och studiestöd Våra olika bidragssystem är komplicerade och inte alltid så lätta att förstå. Inte ens professionella tjänstemän förstår alltid till fullo hur systemen ska fungera tillsammans. Ett exempel på detta är ett uppmärksammat fall i den göteborgska pressen vilket rör en kvinna som miste sin man i en olycka . Hon blev lämnad ensam med en liten son som ärvde försäkringspengar som utlöstes i samband med faderns död. Dessa pengar hanteras av en överförmyndare och är låsta tills pojken blir myndig. Mindre belopp kan tas ut innan myndighetsåldern för att köpa exempelvis en cykel @ men alltid i samråd med överförmyndaren. En del av dessa arvspengar belastar mamman som inkomst av kapital. En följd av detta blev att bostadsbidraget försvann. När mamman av sjukdom skulle börja studera så skulle hon leva på studiestöd. Studierna gick dock inte så bra och när hon sedan blev sjukskriven ville inte betala ut sjukpeng. Detta eftersom hon var "nollad" på grund av att hon haft studiestöd. Mamman var inte heller berättigad till socialbidrag eftersom hon var "förmögen" genom att sonens arvspengar belastade henne, trots att hon inte får röra dem. Detta är ett av många exempel som visar hur de olika transfereringssystemen inte är koordinerad med varandra. Givet texten ovan vill jag fråga ministern vad denne avser göra så att lagstiftningen gör det möjligt att kombinera sjukpenning och studiestöd.
fr · GO11940 · 2001-03-20 00:00:00 — Fråga 2000/01:940 av () till statsrådet om redovisningsregler för bostadsföretag har i samråd med den statliga lagt fram förslag till nya riktlinjer för redovisning i aktiebolag. Reglerna, som är anpassade till internationella redovisningsregler för börsnoterade företag är svåra att fullt ut tillämpa i de allmännyttiga bostadsföretagen. Så föreslås att varje fastighet värderas för sig, vilket leder till att nybyggda fastigheter också på tillväxtorter måste skrivas ned och belasta respektive företags resultaträkning. Bostadsföretag som med ett betryggande eget kapital och utrymme för att skriva upp delar av fastighetsbeståndet ges därmed inte möjlighet att fördela kostnader mellan olika objekt i sitt årsresultat oavsett kostnaden kan hanteras i företagets balansräkning. Företaget kunde konstatera att ett långsiktigt lönsamt bygge av studentbostäder, om de föreslagna reglerna hade måst tillämpas , skulle belastat företagets resultat med ett antal . Om reglerna träder i kraft finns risk för att svenska fastighetsföretag avstår från nödvändig nyproduktion, som också långsiktigt är lönsam. Detta är allvarligt ur bostadspolitisk synpunkt och strider för allmännyttans del mot de ursprungliga tankarna om omfördelning mellan olika generationer bostäder. Jag vill därför fråga statsrådet hur regeringen avser att motverka att negativa effekter för bostadsförsörjningen uppstår genom nya redovisningsregler.
fr · GO11941 · 2001-03-19 00:00:00 — Fråga 2000/01:941 av (m) till näringsminister om avreglering för näringsidkande företag Av en färsk rapport @ i vilken man stämt av den svenska verkligheten mot inom tio olika områden rörande regelförenklingar för näringslivet, från handläggningstider till flexibel arbetsmarknad @ framgår att fick ett snittbetyg om 5,5 på en tiogradig skala. , och , t.ex. har alla hunnit längre och satsar mer målmedvetet på regelförenkling än gör. Enkla, överskådliga och begripliga regler samt en minimal blankettbyråkrati är viktiga konkurrensfaktorer inte minst när det gäller att spara tid och hålla nere administrativa omkostnader. Viktigt också för viljan och lusten att starta och driva företag. Mer än en tredjedel av Småföretagsdelegationens konkreta @ och i många fall kostnadsfria @ förslag återstår ännu att genomföra efter att förslagen presenterades . Den s.k. Simplex-enheten inom , som inrättades för att biträda med förslag om regelförenklingar, har knappt ens haft styrfart och ett påfallande svagt politiskt regeringsstöd. Vilka åtgärder avser näringsministern vidta för att höja takten i det fortlöpande arbetet med regelförenkling och avreglering för näringsdrivande företag?
fr · GO11942 · 2001-03-19 00:00:00 — Fråga 2000/01:942 av () till näringsminister om infrastrukturen i Med jämna mellanrum har i allmänhet och i synnerhet drabbats av företagsnedläggningar. Att de lokala medierna uppmärksammar dessa företagsnedläggningar är inte den enda gemensamma faktorn. Vid varje ny nedläggning åker politiker ut och talar om hur det borde vara och alla nämner hur illa det är med vägarna i . Alla politiker, näringsliv, medborgare och tidningar tycks vara överens om vad som är det största problemet i denna del av nämligen bristen på en fungerande infrastruktur. Detta har även tidigare uppmärksammats av ministern. Min fråga blir: Ämnar ministern vidta några åtgärder för att ska få en fungerande infrastruktur vilket skulle leda till bättre förutsättningar för företag att verka i ?
fr · GO11943 · 2001-03-20 00:00:00 — Fråga 2000/01:943 av () till näringsminister om Ung Företagsamhet Vid frågestunden ställde jag en fråga om UF-verksamheten (Ung Företagsamhet). Jag ställde frågan efter att företagare från uppvaktat oss riksdagsledamöter @ från alla partier @ och framfört en farhåga i länsstyrelsernas inställning om bidrag/stöd till nämnda verksamhet. Från länsstyrelsehåll har framförts att bidrag till ett projekt av detta slag bara kan utgå , sedan skulle det vara stopp. Detta oroar eftersom UF-verksamheten fungerar bra. Om detta var statsrådet och jag överens i debatten i kammaren. Näringsministern lovade, vid frågestunden, att återkomma till med sin syn. ser jag ingen annan väg att få detta svar än genom en fråga. Avser alltså statsrådet att agera så att UF-verksamheten också fortsättningsvis får stöd?
fr · GO11944 · 2001-03-20 00:00:00 — Fråga 2000/01:944 av () till statsrådet om roll i arbetet för mänskliga rättigheter Vid i rekommenderades medlemsstaterna att upprätta nationella handlingsplaner för mänskliga rättigheter. tillsattes en interdepartemental arbetsgrupp. Därutöver har referensgrupper och olika möten ingått i arbetet. Däremot har man inte knutit politikerna till sig. har arbetsgruppen avslutat sitt uppdrag och har gett ut skriften Mänskliga rättigheter i @ en kartläggning. Syftet med denna kartläggning är att ge en övergripande bild av mänskliga rättigheter i . Man har kartlagt och analyserat dagens arbete samt analyserat hur man arbetar för att förbättra skyddet av mänskliga rättigheter. Mycket är bra och ger en värdefull information för det framtida arbetet. Det som bekymrar mig är dock att de farhågor som jag framförde inledningsvis tyvärr har besannats. Värdet av politiska partier, demokrati, kommunfullmäktige och riksdag är frånvarande. Ensidigt talar man om statlig och . Man kan vidare i texten läsa: "Den främsta kontrollen för tillvaratagande av fri- och rättigheter utgörs av nationella domstolar". Alltså en betoning av juridiken på demokratins och politikens bekostnad. Det är förvånande att en skrift i detta viktiga ämne från har det synsättet. Jag vill därför fråga statsrådet : Vilka åtgärder avser ministern vidta för att ta till vara och dess kapacitet i arbetet för mänskliga rättigheter?
fr · GO11945 · 2001-03-20 00:00:00 — Fråga 2000/01:945 av () till jordbruksminister om genetiskt modifierade livsmedel I syfte att dels förbättra kunskaper om i vilken utsträckning olika grupper av livsmedel på den svenska marknaden innehåller genetiskt modifierad soja och majs, dels utveckla analyskompetens på GMO-området, har en kartläggning av 100 livsmedelsprover genomförts. I denna kartläggning påvisades DNA från genetiskt modifierad soja i 29 av 67 livsmedelsprover som innehöll soja-DNA. I livsmedelsprover som innehöll majs-DNA visade sig 7 av 34 innehålla genetiskt modifierad majs. I 10 av de 67 livsmedelsprover där soja-DNA påvisats, var av sojaingrediensen GM-soja. Dessa livsmedel borde ha varit märkta med att de innehöll en ingrediens producerad från genetiskt modifierad soja. Det mest anmärkningsvärda visade sig dock vara att av tio livsmedelsprover med för hög andel av genetiskt modifierat innehåll var två av dessa märkta som ekologiska produkter. Detta trots att det i den ekologiska produktionen inte är tillåtet att använda GMO. Min fråga till jordbruksministern är: Vad avser ministern vidta för åtgärder för att få bort saluförande av genetiskt modifierade livsmedel som ekologiska?
fr · GO11946 · 2001-03-20 00:00:00 — Fråga 2000/01:946 av () till statsrådet om beräkningsgrunder för bidrag refererar till ett fall där en kvinna drabbats ekonomiskt av att hennes sons ekonomiska tillgångar räknas som hennes inkomst. Barnet i det aktuella fallet har fått försäkringspengar efter sin faders dödsfall. Pengarna är låsta av en överförmyndare till dess att barnet uppnår myndig ålder. Dessa medel är alltså inte disponibla för modern. Däremot läggs en del av kapitalet, samt räntan, till moderns inkomst. Modern har som en följd av detta mist sitt bostadsbidrag. Eftersom sonens tillgångar räknas som förmögenhet, kan modern inte heller söka ekonomiskt bistånd från . Mot bakgrund av ovanstående vill jag fråga statsrådet följande: Vilka åtgärder avser statsrådet vidta för att förändra regelverket så att människor i den refererade situationen inte ska drabbas ekonomiskt?
fr · GO11947 · 2001-03-21 00:00:00 — Fråga 2000/01:947 av () till utrikesminister om antisemitism i I medier rapporteras att antisemitismen ökar i . Ett tecken på detta är att judiska medborgare nu måste ha davidsstjärnan i sina pass. Detta är djupt oroande och måste motarbetas på alla sätt. Mot denna bakgrund vill jag fråga utrikesministern hur hon fortsättningsvis avser att ta upp frågan om den judiska befolkningens situation i .
fr · GO11948 · 2001-03-21 00:00:00 — Fråga 2000/01:948 av Skånberg (kd) till utrikesminister om förföljelse av kristna i Kristna förföljs och torteras i . Det rapporterar den kristna brittiska advokatorganisationen . Detta som en del i ett större tillslag mot flera olika "kulter", som kinesiska myndigheter kallar det. Myndigheterna buntar ihop icke registrerade protestantiska och katolska kyrkor med kulter av varierande slag. Regeringsföreträdare gör ingen objektiv bedömning för att fastställa vad en kult är. Meditationsgruppen falungong har förbjudits av kinesiska myndigheter, vilket har rönt stor uppmärksamhet runtom i världen. Det är nu dags att reagera även mot diskrimineringen av andra grupper. Fängslandet av kristna ökar och hundratals kristna torteras och sitter i arbets- och utbildningsläger. Ett antal av de fängslade släpps enbart mot att de betalar höga böter. Korruption, undermålig utbildning och ovilja att tillåta en oberoende registrering vidmakthåller missförhållandena. Regeringen driver en, lång, kampanj för förstöring av tempel och kyrkor som ett led i sin strävan att undertrycka inofficiella religioner. Vad avser ministern göra för att visa att tar avstånd från förföljelsen och tortyren av kristna och andra religiösa grupper i ?
fr · GO11949 · 2001-03-21 00:00:00 — Fråga 2000/01:949 av () till kulturminister om bidrag till uppsnyggning inför EU:s ministerbesök kommer EU:s kulturministrar att gästa /. Det är bra. Vid besöket ska bl.a. Museum besökas, bl.a. ska kulturministern inviga en utställning och vidare ska en middag äga rum i Konsthallen i Museum. har i och i fått ansökningar om bidrag på vardera 50000kr. Detta efter, som det heter i ansökan: "Inför planeringen av EU:s kulturministrars besök har vikten av en upprustning av Konsthallen påtalats, framför allt av Utrikes- och ". Mig synes det alltså som om tycker att Konsthallen inte duger åt EU:s ministrar @ för en invigning och en middag ! finns alltså ansökan om bidrag från bl.a. , som har en ansträngd ekonomi och där sjukvården måste prioriteras. Naturligt är väl då att ordnar fram pengarna så att en upprustning kan ske och där departementet @ och alla ministrar @ blir nöjda med lokalen. Avser statsrådet att vidtaga åtgärder för att anslag kan ges till Museum så att en uppsnyggning av nämnda lokal kan ske inför EU:s ministerbesök?