ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
frs · GO12793 · 2001-03-02 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:793 om JAS-affären och fattigdomsbekämpning har ställt en fråga till mig om vad jag avser göra för att granska effekterna av försäljningen av JAS till utifrån målet om fattigdomsbekämpning och mänskliga rättigheter. Fattigdomsbekämpning är det övergripande målet i det svenska utvecklingssamarbetet. har ett omfattande utvecklingssamarbete med på grund av den utbredda fattigdom och de stora inkomstskillnader som landet har ärvt från apartheidtiden. tillhör emellertid inte världens fattigaste länder. samverkan med är bred och mångfasetterad. Varje stat har självfallet rätt till suveräna beslut om sitt nationella försvar. Beslutet att upphandla JAS-Gripen fattades av en stor majoritet i det sydafrikanska parlamentet, och efter en bred beredning. Som frågeställaren mycket riktigt pekar på gör en stark koppling mellan försvarsupphandlingen och dess möjliga positiva effekter på sysselsättning och ekonomisk utveckling, inte minst för tidigare diskriminerade grupper som svarta och kvinnor. I linje med detta kräver att leverantörerna åtar sig att skapa industriell utveckling som mångdubbelt överstiger leveranspriserna. Man ser goda möjligheter att uppnå de fördelningspolitiska och ekonomiska målen. Det stämmer att det pågått en debatt i i anslutning till försvarsupphandlingen. Denna har dock framför allt handlat om de anklagelser som förekommit om påstådda oegentligheter. De sydafrikanska myndigheterna har, på initiativ av motsvarigheten till revisorer, initierat en process i syfte att utreda frågan. Tre instanser deltar i utredningsarbetet.
frs · GO12798 · 2001-03-13 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:798 om jämställdhet och aviserad begränsningsregel de har frågat statsrådet vilka åtgärder hon avser att vidta för att undvika att en ny sambeskattning, i detta fall för beskattning av fastigheter, kommer till stånd. Arbetet i regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på frågan. Den föreslagna begränsningsregeln innebär att den skattskyldiges rätt till skattereduktion inte bara ska bero på den egna inkomsten utan även övriga hushållsmedlemmars inkomster. Som hushåll räknas i detta sammanhang även sådana sambor som inte sambeskattas enligt förmögenhetsskattelagen. Har hushållet höga inkomster blir skattereduktionen mindre eller så medges ingen reduktion alls. Det är alltså inte fråga om sambeskattning i samma mening som när det gäller förmögenhetsbeskattningen. Det är enligt min uppfattning inte orimligt att ta hänsyn till hushållsmedlemmarnas sammanlagda inkomster när det är fråga om ett gemensamt boende som kan förväntas bekostas med gemensamma medel. Konstruktionen innebär att för två familjer med samma inkomster och samma taxeringsvärde blir skattereduktionen alltid densamma oavsett vem eller vilka i hushållet som äger fastigheten. En annan konstruktion skulle leda till orättvisor som enligt min mening inte vore acceptabla.
frs · GO12799 · 2001-03-09 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:799 om handel med kvinnor från wanniyala-aettofolket har frågat mig vilka åtgärder jag avser vidta för att människohandeln med den hotade ursprungsbefolkningen wanniyala-aetto på ska upphöra. Handel med kvinnor är en grov kränkning av människovärdet och mänskliga rättigheter. Kampen mot denna människohandel är en fråga som djupt engagerar och som prioriteras under det svenska ordförandeskapet i EU. För att bekämpa människohandeln och hjälpa dem som drabbas krävs internationellt samarbete. har bl.a. tagit initiativ till ett samarbete på området mellan EU:s medlemsländer och tio länder i Öst- och . Människohandel bekämpas även inom ramen för EU:s migrationspolitiska samarbete. för asyl- och migration har utarbetat en handlingsplan för som bl.a. innehåller konkreta åtgärder för att bekämpa smuggling av, och handel med människor. En EU-delegation under svensk ledning besökte för att med den lankesiska regeringen diskutera migrations- och asylfrågor, inklusive människosmuggling. har bedrivit utvecklingssamarbete med med målet att främja en utveckling som präglas av fred, demokrati, och en hållbar ekonomisk utveckling som kommer de fattiga till del. stöder enskilda organisationer som arbetar för att främja respekt för mänskliga rättigheter, särskilt kvinnors rättigheter och jämställdhet. Humanitära insatser görs också för att lindra krigets effekter på civilbefolkningen. När det gäller handeln med kvinnor från just wanniyala-aettofolket är uppgifterna knapphändiga och har inte kunnat verifieras men jag har bett den svenska ambassaden i att undersöka saken. Utifrån de uppgifter som framkommer ämnar jag ta ställning till ett svenskt agerande.
frs · GO12801 · 2001-03-08 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:801 om och brott mot har frågat vilka åtgärder regeringen är beredd att vidta för att förmå att efterkomma om åtgärder för att stoppa tvångsarbetet. Regeringen ser självfallet mycket allvarligt på det systematiska användandet av tvångsarbetskraft i . har, gemensamt med övriga EU-länder, länge varit pådrivande för att den burmesiska militärregimen ska vidta åtgärder för att stoppa tvångsarbetet. Som bekant har EU infört ett antal sanktioner mot för att förmå militärjuntan att inleda en dialog med oppositionen och respektera de mänskliga rättigheterna. Dessutom upphävde EU tullförmåner 1996 just med hänvisning till förekomsten av tvångsarbete. kommer på olika sätt att agera för att förmå att tillmötesgå de krav som ställs i den resolution som antogs av . Som en första åtgärd kommer regeringen att informera svenska importörer om ILO-resolutionen och uppmana dem att försäkra sig om att tvångsarbetskraft inte används vid tillverkningen av de varor som importeras från . Regeringen är dessutom beredd att i EU verka för att WTO-förenliga sanktioner införs för produkter som framställts genom tvångsarbete. Jag vill tillägga att förbindelser med är mycket begränsade. Handeln är försumbar och det förekommer såvitt vi vet inga svenska investeringar i . Vi har heller inget utvecklingssamarbete med . ledde en EU-mission till . EU betonade då särskilt i samtalen med företrädare för militärregimen, SPDC, att måste efterkomma samtliga de krav som ställer samt tillåta att etablera sig i för att kunna verifiera att dessa åtgärder också genomförs. kommer under ordförandeskapet att aktivt fortsätta försöka påverka den burmesiska regimen i denna riktning. har militärregimen inlett samtal med oppositionsledaren . Samtalen är ännu i ett inledande skede, men jag hoppas att de kan fördjupas så att konkreta steg mot återinförande av demokrati och respekt för mänskliga rättigheter @ inklusive avskaffandet av tvångsarbete @ kan tas.
frs · GO12802 · 2001-03-07 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:802 om Bostadsdelegationen har frågat mig om regeringen sedan Bostadsdelegationen avslutat sitt arbete kommer att skapa beredskap för att längre fram möta möjliga behov av framtida större insatser för de utsatta kommunerna. Bostadsdelegationen har spelat en betydelsefull roll för många kommuner som till följd av utflyttning och strukturomvandling drabbats av tomma lägenheter. Sedan Bostadsdelegationen inrättades har 90 kommuner kommit in med ansökan om stöd. 36 kommuner har genom avtal med Bostadsdelegationen getts möjlighet att komma till rätta med sina problem med bostadsföretagen. Rekonstruktionerna har i allmänhet inriktats på åtgärder som förbättrar balansen på bostadsmarknaden och därmed ger bostadsföretaget långsiktigt stabila förutsättningar. Regeringen har för avsikt att även fortsättningsvis följa utvecklingen i de kommuner som har problem med sina bostadsföretag, men i vilken form är ännu inte bestämt.
frs · GO12803 · 2001-03-07 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:803 om och gästhamnarna har frågat mig vilka åtgärder jag kommer att vidta för att förhållandena när utländska medborgare ska registreras vid ankomst till svenska hotell, pensionat, campingplatser och gästhamnar, den s.k. hotellkontrollen, ska kunna hanteras när börjar gälla . Syftet med den s.k. hotellkontrollen är att polisen för främst brottsutredningsändamål vid behov ska kunna få reda på vilka utländska medborgare som bott på ett hotell eller liknande. Det är alltså fråga om ett hjälpmedel i polisutredningar. Precis som påtalar i sin fråga kommer utländska medborgare som tar in på hotell, pensionat eller tillfälligt vistas på en plats som utnyttjas för yrkesmässig uthyrningsverksamhet, t.ex. gästhamn eller campingplats, fr.o.m. att få fylla i ett registerkort och där lämna uppgifter om bl.a. sin identitet, bostadsadress och tidpunkt för ankomst och avresa. Den resande ska kunna styrka sin identitet genom att uppvisa giltig identitetshandling. Detta följer direkt av bestämmelser. Ansvaret för att uppgifterna inhämtas och sparas för att vid behov kunna ställas till polisens förfogande kommer att ligga på den som driver hotell, pensionat eller annan yrkesmässig uthyrningsverksamhet. kommer att ge ut närmare föreskrifter om hur detta ska gå till. Föreskrifterna kommer att vara tillgängliga före . I samband med registrering lämnar hotellgäster, campinggäster och båtgäster, , oavsett medborgarskap, uppgifter om sin person för att bl.a. debitering ska kunna ske. Jag kan inte förstå att det skulle behöva uppstå något kaos, vare sig på hotell, pensionat eller i gästhamnar. Som nämnts lämnar gästerna uppgifter om sin person när de anländer. Schengenregeln gör uppgiftslämnandet obligatoriskt för utländska gäster. När det gäller de övriga nordiska länderna kan jag bara konstatera att konventionens föreskrifter gäller för alla Schengenstater och jag kan knappast tänka mig att något nordiskt land skulle åsidosätta dem.
frs · GO12804 · 2001-03-08 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:804 om vägmärke för industriområde har frågat mig om jag avser att vidta några åtgärder för att ändra vägmärkesförordningen (1978:1001) så att vägmärket Industriområde får en mer aktuell utformning. gav in ett förslag till en ny vägmärkesförordning. Förslaget har remissbehandlats. I sina remissvar har några remissinstanser väckt frågan om utformningen av vägmärket för industriområde. förslag bereds vidare i , varvid remissinstansernas synpunkter naturligtvis övervägs. Det är dock ännu för tidigt att säga när regeringen kan komma att fatta beslut i anledning av det omfattande förslaget.
frs · GO12806 · 2001-03-07 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:806 om miljöavgifter för inrikesflyget har frågat mig om jag avser verka för att det regionala flyget inte belastas med nya avgifter. I sammanhanget är det viktigt att komma ihåg att utsläppen av koldioxid från fossila bränslen och andra växthusgaser och de klimatförändringar som dessa utsläpp leder till sannolikt är det största miljöproblemet vi har . Genom klimatkonventionen har världens länder åtagit sig att långsiktigt verka för att ingen farlig påverkan på klimatet ska förekomma. Kyotoprotokollet och de åtaganden som länderna gjort för den s.k. första åtagandeperioden utgör ett första steg. Enligt Kyotoprotokollet ska industriländerna minska sina utsläpp med i genomsnitt . Flygets och sjöfartens utsläpp är dock undantagna, åtminstone under den första åtagandeperioden. Sammantaget står flygtrafiken fortfarande endast för en mindre del av de samlade växthusgasutsläppen. ökar dock flygtrafiken och dess utsläpp av koldioxid snabbt. subventioneras flygtrafiken genom att den inte fullt ut bär sina egna miljökostnader. bör man komma ihåg att kostnader för flygbränslet endast utgör en mindre andel av de totala kostnaderna för flygtrafiken; enligt Det är förstås viktigt att de styrmedel som används är effektiva och inte i onödan leder till negativa effekter vare sig för den inhemska eller för den internationella konkurrensen mellan olika flygbolag. Som ett led i en samlad klimatstrategi måste ambitionen vara att samtliga transportslag behandlas rättvist i relation till sina miljöeffekter och de kostnader de medför. differentieras start- och landningsavgifter i relation till hur mycket kolväten och kväveoxider flygplanen släpper ut. En möjlighet, som jag kommer att verka för, är att man i dessa avgifter också väger in hur mycket koldioxid flygplanen släpper ut. En annan intressant möjlighet är att miljödifferentiera redan befintliga överflygningsavgifter. har genom drivit denna fråga inom den europeiska flygledningsorganisationen och har också fått stöd i ett meddelande från kommissionen. Full effektivitet i åtgärderna får man dock först om man inför internationella åtgärder. Inom den internationella luftfartsorganisationen utreds möjligheterna att införa olika marknadsbaserade styrmedel och här är det främst fråga om att etablera ett handelssystem för utsläppsrätter. och EU är pådrivande i detta arbete men vi kan inte räkna med några snabba framsteg. Vi behöver därför arbeta vidare både nationellt, regionalt inom och globalt för att begränsa flygtrafikens negativa miljöeffekter.
frs · GO12807 · 2001-03-07 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:807 om fartygsvrak med gifter utanför har frågat mig vilka åtgärder jag avser vidta för att klargöra den svenska riskbedömningen av de miljögifter som finns längs den svenska . är det enligt konventionen om förhindrande av havsföroreningar till följd av dumpning av avfall (Dumping Convention) förbjudet att dumpa miljögifter i haven. Konventionen har ratificerats av . Dumpning av miljöfarligt avfall har historiskt sett skett i relativt stor omfattning till havs. Den största delen av avfallet som dumpats har inte varit inneslutet i behållare. En kartläggning av förekomsten av dumpade kemiska stridsmedel på den svenska delen av kontinentalsockeln genomfördes av 1992. Bedömningen var att det är mycket stora risker förenade med att omhänderta det dumpade avfallet. Med anledning av att det har kommit ett flertal uppgifter angående miljöriskerna med dumpade kemiska stridsmedel och miljögifter finns det skäl att åter igen titta närmare på frågan. Jag avser att be att granska dessa uppgifter för att se om det finns skäl att göra en förnyad bedömning.
frs · GO12808 · 2001-03-13 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:808 om diesel- och bensinskatt har frågat mig om vilka åtgärder jag avser vidta för att sänka skatten på drivmedel. genomfördes ett steg i den gröna skatteväxlingen på energiområdet. Detta innebar bl.a. att skatten höjdes på fossila bränslen. Bensin undantogs dock från skatteväxlingen. Skatten på diesel höjdes med endast en fjärdedel av skattehöjningen på eldningsolja. Genom skatteväxlingen sänktes arbetsgivaravgifterna som grundavdraget för löntagare och pensionärer höjdes. Vidare kan det i detta sammanhang nämnas att höjdes också det avdragsgilla beloppet för kostnader för resor med egen bil mellan bostad och arbetsplats, för resor i tjänsten och i näringsverksamhet per mil. Skatterna på bensin och andra bränslen utgör viktiga styrmedel i miljöpolitiken som syftar till att minska utsläppen av koldioxid och andra växthusgaser. Eftersom skattenivåerna på bensin och diesel har varit föremål för riksdagsbehandling ser jag nu inte någon anledning till att på nytt ta upp frågan.
frs · GO12809 · 2001-03-06 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:809 om stads kampanj mot kommunism har frågat mig om jag avser att vidta några åtgärder för att förtydliga läroplanen med anledning av stads beslut om en upplysningskampanj mot kommunismen. Regeringen gav i uppdrag att kartlägga, granska, stödja och stimulera undervisningen i nutidshistoria med tyngdpunkt på demokrati och mänskliga rättigheter samt brott mot dessa. Under uppdragets gång har övervägt att ta initiativ till att utveckla ett undervisningsmaterial som behandlar stalinismen och andra totalitära regimers brott mot de mänskliga rättigheterna. Efter den kartläggning och den seminarieserie som gjort inom ramen för uppdraget har verket bedömt det mer angeläget att koncentrera sina insatser på utvecklingslinjer, fördjupningar och källor i nutidshistorien. I ett sådant material kommer stalinismens och andra övergrepp på demokrati och mänskliga rättigheter ingå som en integrerad del. för läromedelsförfattare kommer därför att reserveras för att utveckla idéer/läromedel med inriktning på nutidshistoria enligt ovanstående. Det finns för totalt i stipendiesumma. Av läroplanen framgår tydligt att undervisningen ska vara saklig och allsidig. Där slås även fast att skolan har en viktig uppgift när det gäller att förmedla och hos eleverna förankra de grundläggande värden som vårt samhällsliv vilar på. Det offentliga skolväsendet vilar på demokratins grund och skollagen slår bl.a. fast att verksamheten ska vara utformad i överensstämmelse med samhällets grundläggande demokratiska värderingar. Skolan ska vara öppen för skilda uppfattningar och uppmuntra att de förs fram. kursplaner, som varit föremål för en översyn och som fastställdes av regeringen , ger underlag för en nyanserad och saklig diskussion om historiska händelser, ideologier och personer. T.ex. nämns i kursplanen i historia att vår tids historia med framsteg och fredssträvanden men också folkmord, såsom Förintelsen, revolutioner och krig, hör till det som alla elever ska ha kunskaper om. En arbetsgrupp inom har till uppgift att göra en översyn av läroplanerna som styrdokument. Översynen ska bidra till den pedagogiska debatten och identifiera insatser på och statlig nivå som behövs för att förstärka läroplanens roll som nationellt styrdokument. Arbetsgruppen ska presentera sitt arbete . Med anledning av ovan nämnda insatser har jag inte några avsikter att föreslå att regeringen ska förtydliga läroplanen.
frs · GO12810 · 2001-03-05 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:810 om kroppsvisitation enligt LVM har frågat om justitieministern avser vidta några åtgärder för att minska osäkerheten kring vad medborgarna som vårdas inom ramen för LVM tar med sig in på ett LVM-hem. Bakgrunden är rapporter om att intagna i LVM-hem för in injektionssprutor till institutionen, som de sedan använder som tillhygge. Enligt frågeställaren kan detta fortgå eftersom reglerna i LVM inte tillåter kroppsbesiktning. Eftersom ansvaret i regeringen för vårdfrågorna vilar på mig, besvarar jag frågan. SiS, som är huvudman för den vård som bedrivs med stöd av LVM, bekräftar att det främst på kvinnoinstitutionerna inträffar flera fall där intagna i LVM-hem smugglar in injektionssprutor och narkotika inne i kroppen. Smutsiga injektionssprutor har i upprepade fall använts för hot mot personalen. SiS ser allvarligt på problemet, som äventyrar både vårdens genomförande och personalens rättmätiga krav på en säker arbetsmiljö. Kroppsbesiktning är dock en mycket integritetskränkande åtgärd. LVM är en vårdlag, inte en strafflag. Avvägningen av hur ingripande kontrollen får vara utan att inkräkta på respekten för individen och vårdens genomförande är därför grannlaga. SiS utreder frågan om behovet av kroppsbesiktning inom tvångsvården, och avser att inkomma till regeringen med underlag för överväganden om en eventuell ändring av LVM. Jag avvaktar därför SiS utredning innan jag är beredd att lämna besked i frågan.
frs · GO12811 · 2001-03-09 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:811 om kamphundar har frågat vad justitieministern ämnar vidta för åtgärder så att kamphundar inte utgör en fara för människor. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på frågan. Bestämmelser om hundar finns bl.a. i lagen (1943:459) om tillsyn över hundar och katter, i djurskyddslagen (1988:534) och djurskyddsförordningen (1988:539) samt i lagen (2000:537) och förordningen (2000:538) om märkning och registrering av hundar. I regelverken finns bestämmelser om tillsyns- och skadeståndsansvar, omhändertagande, förbud att inneha och avla vissa hundtyper samt obligatorisk märkning av hundar. Genom 19 a § djurskyddsförordningen är det förbjudet att inneha eller genom avel frambringa kamphundar, dvs. hundar som har extremt stor kamplust, lätt blir retade och biter, bara med svårighet kan förmås avbryta ett angrepp och har benägenhet att rikta sitt kampintresse mot människor eller andra hundar. Lagen om tillsyn över hundar och katter ger dessutom polisen möjlighet att ingripa om en hund går till anfall och biter en människa. Polisen kan bl.a. besluta om att omhänderta en hund som visat benägenhet att bita. kan polisen meddela beslut om t.ex. om avlivning. antog lagen om märkning och registrering av hundar. Behovet att få kännedom om och kontroll över hundar som används på ett otillbörligt sätt har varit stort. Enligt den nya lagen får polisen omhänderta hundar som påträffas utan märkning eller som inte har en ägare registrerad, om hunden utgör eller kan komma att utgöra en fara för människor eller andra djur eller om det annars finns särskilda skäl. Framför allt skärper lagen hundägaransvaret. Lagen ger polisen ökade möjligheter att förebygga och ingripa i de fall det finns skäl att misstänka att en ägare kommer att använda sin hund på ett farligt sätt. Det finns således ett omfattande regelverk som ger polisen eller tillsynsmyndigheterna möjligheter att på olika sätt ingripa mot s.k. farliga hundar. Självfallet följer jag frågan om de aggressiva hundarna noga och kommer om så är påkallat att överväga behovet av ytterligare åtgärder.
frs · GO12813 · 2001-03-13 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:813 om servicehandelns försäkringsskydd har frågat statsrådet om vilka åtgärder hon ämnar vidta för att belysa utsattheten för försäkringstagare i servicehandeln. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på frågan. Som framgår av mitt förra svar i saken till gäller principen om avtalsfrihet särskilt tydligt i förhållandet mellan näringsidkare. Försäkringsbolagen kan alltså själva, mot bakgrund av skadeutvecklingen, välja vilka villkor de vill erbjuda företagare. Varje försäkringsbolag gör sina egna bedömningar. Genom att bolagen tillämpar olika principer säkras en bredd i försäkringsutbudet. Den enskilde näringsidkaren kan dessutom föra en dialog med försäkringsbolaget om vilka åtgärder han eller hon kan vidta för att minska risken för skada och därmed sänka sin premie. Jag tror att en sådan dialog är särskilt viktig på områden där premierna rusar i höjden på grund av skaderisken.
frs · GO12814 · 2001-03-07 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:814 om smärtlindring inom svensk sjukvård har frågat mig om vilka åtgärder jag avser att vidta för att bättre tillgodose behovet av kvalificerad smärtlindring inom svensk sjukvård. Frågan täcks i stort in av de direktiv (dir. 1997:147) som regeringen fastställde för Kommittén om vård i livets slutskede. Kommitténs huvuduppgifter var att dels analysera och lämna förslag till hur man kan förbättra livskvaliteten och öka inflytandet för dem som är svårt sjuka och döende, dels att beskriva samarbetsformer i kommuner och landsting som rör vården i livets slutskede och om möjligt dra generella slutsatser vad avser den framtida vårdens organisation och dels att belysa forsknings- och utbildningsbehov. , , har till mig överlämnats kommitténs slutbetänkande Döden angår oss alla @ värdig vård vid livets slut (SOU 2001:6). Kommitténs huvudförslag är att alla patienter i livets slutskede ska tillförsäkras en palliativ (lindrande) vård på lika villkor i hela landet. Det är för tidigt för mig att redovisa några ställningstaganden till kommitténs förslag. Jag vill dock lägga till att kvalificerad smärtlindring är en fråga som avser hela sjukvårdskedjan, från graviditet till vård i livets slutskede. Det finns epidemiologiska data som visar att cirka en tredjedel av alla vuxna i har någon form av långvarig smärta, vilket för samhället innebär stora kostnader och är en stor orsak till långvariga sjukskrivningar. Enligt vad jag har inhämtat avser av medicinsk metodik (SBU) att under detta år påbörja en studie om långvarig smärta. I studien ingår bl.a. att utvärdera olika behandlingsmetoders effektivitet vid olika typer av smärta och därmed ge förutsättningar för ett bättre omhändertagande av individer med långvarig smärta.