ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · GO111519 · 2001-07-20 00:00:00 — Fråga 2000/01:1519 av () till utrikesminister om stening av kvinnor i I en fråga (2000/01:927) uppmärksammade jag utrikesministern på att , tvåbarnsmor och anklagad för otrohet, dömts till döden genom stening av den islamiska regimen i . Trots att tusentals protestbrev skickats till regimen i , verkställdes domen och stenades till döds i fängelse. Enligt uppgift är antalet steningar till döds under regim nu uppe i 17 stycken varav 11 kvinnor. Enbart stenades, enligt samma källa, två kvinnor till döds. dömde en domstol i en ung kvinna till 100 piskrapp och stening. I sitt svar till mig framför utrikesministern att det finns en inhemsk opinion i mot detta straff. Kvinnorörelsen i behöver dock stöd i en utländsk opinion för att få ett slut på detta barbariska och patriarkala dödande av kvinnor som bryter mot den islamska regimens uppfattning om hur kvinnor ska bete sig. bedrivs den utländska opinionen av @ i detta fall @ iranska kvinnor som fått uppehållstillstånd utomlands på grund av sin kamp mot den islamska regimen. Det framstår klart att den inhemska och utländska opinionen och de påtryckningar som bl.a. utövar inte räcker för att den islamska regimen i under ledning av ska avskaffa dödsstraffet och sluta stena kvinnor till döds för att de bryter mot regimens uppfattning om hur kvinnor ska bete sig. På vilket sätt avser utrikesministern att intensifiera arbetet för att rädda livet på de kvinnor i som är fängslade i väntan på att stenas till döds?
fr · GO111520 · 2001-07-20 00:00:00 — Fråga 2000/01:1520 av () till justitieminister om och nordiska besökare i gästhamnar trädde i kraft . Avtalet föreskriver bl.a. en kontroll som gäller i synnerhet för båtfolk och campare som tillfälligt vistas på yrkesmässigt uthyrd plats. Regeringen har beslutat att gästhamnar från måste registrera utlänningar. Längs de nordbohuslänska hamnarna finns ett dominerande antal utländska båtbesökare som är norska medborgare. är sommarhamnarna i norra i full verksamhet och de ansvariga har sökt information för hur registrering av nordiska medborgare ska ske och har då erhållit information att det inte finns något krav på att registrera nordiska invånare på annat sätt än vad skett. har det dock, efter mediernas undersökningar om hur registreringar sker, uppkommit diskussioner om vilka krav som ska ställas på registrering av alla utländska medborgare, alltså inklusive nordiska invånare, och krav på pass. Det har också med anledning av att registrering sker på olika sätt ingetts en JO-anmälan som berör brott mot och om detta kan ske utan sanktioner eller straffpåföljd. Det är olyckligt för alla ansvariga om det lämnas olika information och om det ges olika tolkningsmöjligheter om vilka regler som gäller, vilka som är ansvariga för registrering och om registrering gäller alla som inte är svenska medborgare. Om t.ex. hamnansvariga i ska begära pass av alla norska båtbesökare och arkivera dessa uppgifter . Min fråga till justitieministern är: Vilka åtgärder kommer ministern att vidta för att ovan beskrivna situation om hur och registrering av nordiska invånare ska tolkas och klargöras?
fr · GO111521 · 2001-07-20 00:00:00 — Fråga 2000/01:1521 av (m) till justitieminister om praktiska olägenheter med Tillämpningen av det s.k. visar sig efter ikraftträdandet erbjuda en del praktiska, varken av- eller förutsedda, problem. Avtalet förutsätter i princip passfrihet vid resa inom och mellan signatärstaterna. En del flygbolag kräver t.ex. i onödan pass av Schengenresenärer, vilket är anmärkningsvärt så här långt efter avtalets ikraftträdande. Bristfällig information synes föreligga. Likaså föreskriver t.ex. avtalet att medborgare i Schengenanslutet land som med fritidsbåt gästar hamn i annat Schengenland ska antecknas med namn, hemvist och födelsedata. Så sker i praktiken sällan. Det faktum att man kan behöva legitimera sig, också med nationalitet, innebär att passet @ i avsaknad av ett svenskt som även utvisar nationalitet @ är den lämpligaste ID-handlingen att medföra även i Schengenanslutna länder, trots att det alltså är nödvändigt. Vilka åtgärder planerar statsrådet vidta för att undanröja de praktiska olägenheter som visat sig medföra?
fr · GO111522 · 2001-07-20 00:00:00 — Fråga 2000/01:1522 av () till jordbruksminister om hundkapplöpning går Svenska Spels tillstånd ut för s.k. totalisatorspel på hundkapplöpningar ut. De har därför ansökt om att få fortsätta året ut. Spelverksamheten kritiseras från många håll då hundkapplöpning leder till stress, lidande och död för många hundar. En greyhound är slut vid ålder. Efter det avlivas den då det inte är lönsamt för ägaren att behålla hunden. För att undvika dyra veterinärkostnader avlivas hundarna oftast av privatpersoner vilket leder till att bestialiska metoder kan komma att användas. Det finns exempel från både och andra länder. I kasseras hundar som inte anses duga som tävlingshundar. I avlivas odugliga hundar genom hängning. En greyhounds instinkt är att förfölja haren vare sig den är i god kondition eller inte. All hetsjakt med snabbspringande hundar är därför plågsam och ju mer denna verksamhet kommersialiseras desto större är risken för att djur kommer att utnyttjas och lida för vinstintressenas skull. Regeringen anger i sitt djuretiska program att djur har ett egenvärde och att människan har en moralisk plikt att ta ansvar för djur. Jag vill därför fråga: Avser jordbruksministern verka för att totalisatorspel på hundar förbjuds i då denna exploatering av djur inte överensstämmer med ett gott djurskydd?
fr · GO111523 · 2001-07-20 00:00:00 — Fråga 2000/01:1523 av () till utbildningsminister om företagare och särskilt utbildningsbidrag Särskilt utbildningsbidrag (UBS) riktar sig till personer som är arbetslösa eller till den som tar ledigt från jobbet för att studera. Arbetsgivaren förbinder sig att anställa en långtidsarbetslös. En företagare står under andra villkor. Äger han eller hon ett företag eller är delägare måste verksamheten upphöra eller tillfälligt upphöra för att vara berättigad till särskilt utbildningsbidrag (UBS). Situationen blir smått absurd speciellt i de fall då någon är delägare i ett företag och för att vara berättigad till bidraget därför tvingar också övriga delägare att lägga ned verksamheten eller låta den vila. Allt detta för att kunna förkovra sig och tillföra företaget viktig och ofta nödvändig kunskap, särskilt i ett uppbyggnadsskede. Min fråga till utbildningsministern blir därför: Vilka åtgärder är ministern beredd att vidta för att möjliggöra studier för egenföretagaren/delägaren på samma villkor som för arbetstagaren?
fr · GO111524 · 2001-07-24 00:00:00 — Fråga 2000/01:1524 av () till miljöminister om sopavgift för ideella organisationer Många ideella hjälporganisationer har som en stor och viktig del i sin verksamhet att samla in och återförsälja såväl föremål som kläder. Second hand-butikerna har blivit alltfler och fyller en viktig funktion både ur miljösynpunkt, då återanvändning ytterst är resurssparande, samt naturligtvis för att tillskapa resurser för människor i nöd. Organisationerna får in en hel del som dock inte är återanvändbart utan körs till soptipp. Har man inte förhandlat framgångsrikt med kommunen om att slippa deponiavgift, tvingas organisationen betala av pengar som annars skulle ha gått till nödställda. Exempelvis drabbas av 2 miljoner i sopavgift. Det bör vara en självklarhet att ideella hjälporganisationer inte ska behöva ta av insamlade medel utan att dessa oavkortat ska kunna gå till hjälpverksamhet. Vad avser ministern göra för att ideella hjälporganisationer inte ska behöva använda insamlade medel för att betala avgift för sopdeponi?
fr · GO111525 · 2001-07-25 00:00:00 — Fråga 2000/01:1525 av () till statsrådet om asylsökande på flyktingförläggningen i tog en ung asylsökande iransk kvinna, som vistades på flyktingförläggning, livet av sig. hade hon beviljats uppehållstillstånd. Detta hade dock handläggarna inte meddelat henne. mördades en iransk asylsökande kvinna i sin bostad på av den make som hon, med sina barn, flytt undan och sökt en från i . Två ryska barn försökte begå självmord på förläggningen. En av dem ligger fortfarande kvar på , den andra har fått uppehållstillstånd. Barnen på förläggningen diskuterar redan: "Om vi försöker döda oss så kanske vår familj får stanna." Trots den svåra situationen på är den psykiatriska mottagningen stängd . Röda Korset har stängt . Handläggarna har semester. När mordet på den iranska kvinnan upptäcktes, stängde handläggarna, enligt uppgift från de asylsökande, receptionen. De ca 530 människor som vistas på förläggningen lämnades helt utan stöd och information. I övriga samhället inrättas krisgrupper och människor erbjuds terapi och samtal om något liknande inträffar. Med tanke på att de asylsökande ofta har egna trauman som gjort att de söker en här är det ännu mer anmärkningsvärt att de i en situation som denna lämnas ensamma. Jag vill fråga statsrådet : Vilka åtgärder har statsrådet för avsikt att vidta för att de asylsökande ska få det stöd och den hjälp de behöver i den svåra situation som råder på ?
fr · GO111526 · 2001-07-25 00:00:00 — Fråga 2000/01:1526 av () till finansminister om beskattning av EU-parlamentariker Det har under årens gång funnits ett antal förslag på lönesättning och beskattning av EU-parlamentarikerna. linje har varit att det ska vara liknande bestämmelser för EU-parlamentarikerna som det är för de nationella parlamentarikerna. Löner och ersättningar har ändrats och har där tills vidare godkänt de kompromisser som förhandlats fram. har tillsammans med bl.a. , och inte givit vika vad gäller principen om att nationell beskattning ska gälla. har frågan varit uppe i rättsutskott, där man har gjort ett yttrande till kontaktgruppen för ledamotsstadgan. Parlamentet har tidigare inte haft samma åsikt som i fråga om beskattning. Jag vill därför fråga finansministern om den är på väg att kompromissa om beskattningen av EU-parlamentarikerna eller om man vidhåller principen om nationell beskattning?
fr · GO111527 · 2001-07-26 00:00:00 — Fråga 2000/01:1527 av () till statsminister om antalet anställda i Antalet anställda i har ökat avsevärt . Antalet anställda har ökat med över 1000 personer . är antalet anställda över 5000 personer. Jämfört med 1993 är antalet anställda 3000 fler. Under innevarande budgetår ökade personalkostnaderna ytterligare med hänvisning till att EU-ordförandeskapet krävde extra personella insatser. Avser statsministern vidta några åtgärder med anledning av den väldiga personalökning som skett inom ?
fr · GO111528 · 2001-07-27 00:00:00 — Fråga 2000/01:1528 av () till jordbruksminister om asylpolitik ur genusperspektiv Det har diskuterats många fall som rört flickor eller kvinnor vilka sökt asyl i . Den gemensamma principiella frågan för alla dessa fall rör värderingen av de skäl som åberopats för asyl eller uppehållstillstånd i . Omständigheter som nämnts är risk för könsstympning, risk för våldtäkt, risk för utstötning eller risk för stening eller annan typ av förföljelse eller tortyr. Det kan ifrågasättas om skäl för förföljelse värderas olika för kvinnor och män. Min fråga till jämställdhetsministern är därför: Är jämställdhetsministern beredd att låta utvärdera den svenska asylpolitiken ur ett genusperspektiv?
fr · GO111529 · 2001-07-27 00:00:00 — Fråga 2000/01:1529 av () till socialminister om läkares rätt till arbete beslut, som ska möjliggöra för dem som kan och vill arbeta vidare till , har ändå inneburit att en grupp yrkesverksamma fallit mellan stolarna och detta i avvaktan på att tillkännagivande till regeringen om att avskaffa åldersgränsen helt ska träda i kraft. Lagen om läkarvårdsersättning som gäller efter och fram till dess att den nya lagen kan träda i kraft innebär att nuvarande åldersgräns höjs till för de läkare som fyller efter eller . Läkare som fyllt tidigare omfattas därför inte av lagen och har fått avslag på ansökan om fortsatt etablering med hänvisning till detta. I beslut @ om att helt bortse från åldern @ står att regeringen ska återkomma till med förslag i denna riktning. Anmärkningsvärt och oroande är det därför att i protokoll och pressmeddelande notera att detta beslut har tolkats såsom att denna åldersgräns "i nästa steg" ska avskaffas. beslut kan inte tolkas på annat vis än att detta skyndsamt skulle leda till resultat. Min fråga till socialministern blir därför: Vilka åtgärder ämnar ministern vidtaga för att inte läkare och övriga som innefattas av beslutet förhindras arbeta vidare i väntan på att beslut om att slopad åldersgräns träder i kraft?
fr · GO111530 · 2001-07-27 00:00:00 — Fråga 2000/01:1530 av () till justitieminister om närpolisen i utspelades ett våldsamt bråk i i där knivar och även skjutvapen förekom. Ett flertal personer skadades @ dessbättre lindrigt. Ett stort antal poliser fick kallas in från övriga södra , med effekten att polis saknades på många orter. I samband med bråket uttalade en polis som varit med sedan starten av närpolisen att "närpolis har tappat kompetensen". Samma polis uppger i en tidningsartikel att då stationen öppnade 1993 fanns det 52 närpoliser i . är siffran knappt 20 och "just (tisdag 24/7) är vi tre som jobbar". Polismannen avslutar med följande: "har vi tappat all kompetens kring ungdomsbrottslighet. Ungdomar som hamnar snett kan leva ett anonymt liv längre och komma längre i sin brottslighet innan någon ingriper." Ovan beskrivning stämmer inte med ett ord in på allt som sades om närpolisen och dess resurser då densamma infördes, utan vittnar i stället om att närpolisen i i praktiken bara finns i teorin! Vilka åtgärder är justitieministern beredd att vidtaga i syfte att får en i praktiken fungerande närpolis?
fr · GO111531 · 2001-07-27 00:00:00 — Fråga 2000/01:1531 av () till finansminister om moms på veckotidningar beställde regeringen en rapport från . Regeringen ville se hur konkurrensen fungerat i . skriver i förordet till rapporten "Konkurrensen i @ problem och förslag" att det är den enskilde konsumenten som ska dra fördelar av den fria konkurrensen. kritiserar medieområdet och tar upp dagstidningarnas momsbeskattning i jämförelse med veckopressen. Det nuvarande systemet med differentierad moms, för veckotidningar och för dagstidningar, leder till gränsdragningsproblem. Det skapar också en oförsvarlig orättvisa mellan olika typer av tidningar. Det är inte rimligt att viss typ av press ska gynnas på bekostnad av annan genom olika momsregler. Jag vill därför fråga finansmininstern: Är statsrådet beredd att verka för lika moms på veckotidningar och dagstidningar så att konkurrensneutralitet kan upppnås?
fr · GO111532 · 2001-07-27 00:00:00 — Fråga 2000/01:1532 av () till finansminister om gränsgångaravtalet i både behöver och har en fantastisk möjlighet att skapa en större dansk-svensk marknad och en modell för hur en effektiv gränsöverskridande region kan fungera. I avvaktan på ett nytt gränsgångaravtal, där säkerligen vissa lärdomar kan hämtas från t.ex. arbetspendlarområdena mellan , och , måste klargöranden i nuvarande regelsystem snabbt göras. Nuvarande gränsgångaravtal medför en mängd svårigheter för berörda personer och företag att överblicka de ekonomiska konsekvenserna vid olika anställningsförhållanden. Enligt EU:s förordning (EEG nr 1408/71) finns möjlighet att komma överens om undantag från förordningens regler för vissa grupper av personer eller för vissa personer. Enligt uppgift i ett frågesvar avser nuvarande politiska kontakter mellan svenska och danska tjänstemän lösa vissa av dessa problem genom individuella dispenser. För att kunna ha förutsebara regler torde dock ett minimikrav vara att dessa undantag avser vissa på förhand klart definierade grupper av personer, således ej endast särskilda individer. Avser finansministern verka för att få till stånd sådana mer generella undantag?
fr · GO111533 · 2001-07-27 00:00:00 — Fråga 2000/01:1533 av () till statsrådet om gymnasiebidrag till friskolor I ett frågesvar anger skolministern att friskolornas s.k. schablonbelopp inte påverkas av att statistikuppgifterna kan variera kraftigt i extremfall eftersom man använder medianvärden. Faktum kvarstår att om underlaget för medianvärdena är bristfälligt påverkas dessa. Som redovisats i fråga 2000/01:1302 finns stora skillnader i beräkningsmetoder och stora bortfall. I första hand beror skillnaderna på att kommunerna hanterar sin lokalkostnad på olika sätt. För kommunerna är lokalhyran en intern penningtransaktion inom kommunen medan friskolorna ofta betalar en hyra som inte tillfaller den egna huvudmannen. Det går heller inte att kontrollera att alla kostnader för den kommunala skolan faktiskt är medräknade. Mot denna bakgrund kvarstår frågan: Vilka åtgärder avser skolministern vidta för att förbättra svarsfrekvens och statistikunderlag vid inrapporteringen av skolkostnader till SCB?
fr · GO111534 · 2001-07-27 00:00:00 — Fråga 2000/01:1534 av () till statsrådet om rekrytering till gymnasieskolor Det har förekommit förslag i riktningen att ta bort riksrekryteringen för de fristående gymnasieskolorna. En inskränkning av de fristående skolornas upptagningsområde skulle få störst konsekvenser för eleverna. Skillnaden i utbildningsförutsättningar för elever i storstäder och på landsbygd skulle förstärkas. Många elever söker sig också till en friskola av sociala skäl. De har kanske befunnit sig i en mobbningssituation. Möjligheten att söka sig till en annan skola skulle inskränkas om friskolornas rekryteringsbas begränsas. För att göra villkoren för de kommunala gymnasierna likvärdiga borde i stället riksrekrytering gälla även för dessa. Vilka åtgärder avser skolministern vidta vad gäller riksrekrytering för gymnasieskolor?
fr · GO111535 · 2001-07-27 00:00:00 — Fråga 2000/01:1535 av () till statsrådet om pensionskostnader i kommunala skolor Skolministern bekräftar i ett frågesvar att pensionskostnaderna ska ingå i det bidrag som friskolorna får från kommunerna. Detsamma sägs också ska gälla för extra anslag. För många friskolor torde dock verkligheten vara en annan. Enligt SCB uppgår de sociala kostnaderna till . Många skolor redovisar mycket lägre sociala kostnader. Dessa skillnader förklaras inte enbart av det faktum som ministern tar upp nämligen tilläggspensionen på ca 1,, som inte friskolorna kompenseras för. Det förekommer också att kommunala skolor inte behöver ta alla sina pensionsåtaganden under rätt år. Utöver detta är det också vanligt (som jag påpekade i min fråga ) att extra anslag inte redovisas som skolkostnader. Avser skolministern mot denna bakgrund vidta åtgärder för att korrigera de bristfälliga redovisningsresultaten vad avser speciellt pensionskostnaderna?
frs · GO121410 · 2001-07-25 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:1410 om ansvar för vården har frågat mig om vad jag avser att göra för att patienter även i ska kunna få utöva ett fritt vårdval och komma under behandling så snabbt som möjligt. Jag har månad besvarat flera frågor med liknande innehåll. Den senaste (2000/01:1392). Som jag konstaterade i det svaret har processen fördröjts. Alla landsting har inte tagit ställning till rekommendationen innan , vilket var ambition. Min avsikt är emellertid att avvakta samtliga landstings ställningstaganden.
frs · GO121411 · 2001-07-25 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:1411 om resor inom Schengenområdet har frågat mig vilka åtgärder jag avser vidta för att det ska bli enkelt även för sjuka och funktionshindrade att njuta av den fria rörligheten. Så sent som , således dagen före det daterade sin fråga, besvarade jag en fråga av samma innehåll ställd av . Mitt svar blir detsamma nu som då, nämligen följande. Det är angeläget att kontrollmekanismerna i är effektiva för att motverka ett läckage av narkotiska läkemedel till den illegala marknaden. är det naturligtvis viktigt att inte i onödan försvåra för de resenärer som har ett legitimt behov av narkotiska läkemedel vid sina resor mellan länderna. pågår därför i ett arbete med att finna en annan administrativ lösning som underlättar för de resande utan att göra avkall på kravet om god kontroll.
frs · GO121412 · 2001-07-25 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:1412 om vårdavgifter för rättspsykiatrisk vård har frågat mig vilka åtgärder jag avser vidta när det gäller vårdavgifter för personer som dömts till rättspsykiatrisk vård. beslutade regeringen att tillkalla en särskild utredare för att göra en översyn av de bestämmelser inom socialförsäkringen som reglerar rätten till förmåner för tid under vilken en försäkrad på det allmännas bekostnad vistas på en institution. Utredningen om socialförsäkringsförmåner vid institutionsvistelse överlämnade sitt betänkande Pension på institution (SOU 2000:112) till . Remisstiden gick ut och förslagen bereds inom .
frs · GO121413 · 2001-07-25 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:1413 om gravida och alkohol har frågat mig om vilka åtgärder jag är beredd att vidta för att alkoholbruket bland gravida kvinnor ska minska. Jag har, liksom , tagit del av de undersökningar som presenterats om gravida kvinnors alkoholvanor. Jag delar oro. Särskilt mot bakgrund av att andelen kvinnliga missbrukare har ökat; är var femte missbrukare en kvinna. Den allmänna konsumtionsökningen bland kvinnor gör det nödvändigt med breda informationsinsatser parallellt med målgruppsanpassade insatser till kvinnor med särskilt behov av stöd. Graviditet och alkohol är därför ett av de områden där regeringen, både nationellt och inom EU, föreslagit att insatser behöver förstärkas och utvecklas. I den nationella handlingsplan för att förebygga alkoholskador (prop. 2000/01:20) som antagits av fick och i uppdrag att ta fram en fortbildning för personal inom mödrahälsovården inriktad på att höja kunskapen om sambandet mellan alkoholkonsumtion och skador under graviditeten. har som EU-ordförande tagit initiativ till en alkoholstrategi inom EU. antogs enhälligt det svenska ordförandeskapets rådsslutsatser om en alkoholstrategi. fick i uppdrag att påbörja arbetet med en gemensam strategi för att minska alkoholens skadeverkningar inom EU. Några områden har särskilt utpekats som värdefulla för ökad forskning och ökat erfarenhetsutbyte för att utveckla det förebyggande arbetet. Ett sådant område är graviditet och alkohol.
frs · GO121414 · 2001-07-25 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:1414 om rökning bland ungdomar har frågat mig om vilka åtgärder jag är beredd att vidta för att stötta föräldrar i arbetet mot rökning bland ungdomar. Man vet att tobaksdebuten inte sker till följd av ett väl genomtänkt personligt val vid ett bestämt tillfälle. I stället handlar det om en process i flera steg, där varje steg påverkas av en rad personliga, sociala och miljömässiga faktorer. För att undvika att ungdomar börjar att använda tobak krävs därmed åtgärder på olika områden och av olika aktörer i samhället, bl.a. föräldrar, skola, frivilligorganisationer m.fl. genomförs också en mängd aktiviteter inom olika delar av samhället för att förmå ungdomar att avstå från att använda tobak. har i sitt slutbetänkande Hälsa på lika villkor (SOU 2000:91) lämnat förslag till lagändringar på tobaksområdet. Ett av förslagen innebär införandet av ett licensieringssystem för tobaksförsäljning. Ett annat förslag behandlar rökfria serveringsmiljöer och tar sikte inte minst på att tobaksrökning är ett påtagligt inslag i de kafémiljöer där ungdomar ofta vistas. I samband med vårpropositionen anslogs för att förstärka arbetet med tobaksprevention. Mot bakgrund av bl.a. förslag och de medel som avsatts för tobakspreventivt arbete avser regeringen att presentera en proposition med förslag till åtgärder på tobaksområdet.