ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
frs · GP12318 · 2001-12-11 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:318 om informationsteknologin har frågat statsrådet vilka åtgärder hon ämnar vidta för att främja ny teknik så att blir ett föregångsland för företag och forskning inom IT. Eftersom jag har ett ansvar för att allmänt främja informationsteknikens användning är frågan överlämnad till mig att besvara. Man kan stimulera ny teknik på flera olika sätt. Ett sätt är att stimulera användningen genom att utveckla kompetens att använda den nya tekniken. Exempel på sådana insatser är att regeringen fattat beslut om att ge till ett för Internetteknik inom högskolesektorn. Ett annat exempel är att regeringen avsatt för att Verket för Näringslivsutveckling () ska bidra till att i samverkan med höja IT-kompetensen i småföretag. Man kan bidra till stimulans av ny teknik genom att utveckla själva tekniken. Regeringen har avsatt för att stödja utbyggnaden av industriforskningsinstitutet verksamhet inom kiselteknik. Vidare har regeringen avsatt för ny forskning inom området under perioden 2000@2005. Ovanstående stöd är brett. Jag delar uppfattning att stöd av detta slag inte ensidigt ska gynna ett visst system. Detsamma gäller det investeringsstöd som beslutat ska ges till bredbandsutbyggnaden i . Inte heller det riktar sig till en viss teknik. Däremot krävs att det ska ha en viss kapacitet, t.ex. medge överföring med god teknisk kvalitet av multimedietjänster. Detta gäller bl.a. den lovande teknik som särskilt nämner, nämligen PLC, , en teknik där signaler sänds inne i elkabeln. Enligt min uppfattning kommer denna användning av elkabeln, som finns i praktiskt taget varje svenskt hem, att vara av stor betydelse för att till låg kostnad få till stånd accessnät med hög kapacitet i stora delar av . I de stöd som riktas mot accessnät, dvs. nät närmast abonnenten, ställs dock kravet att näten ska vara nya. Därmed kommer investeringar som innebär en utveckling av redan existerande nät inte att vara bidragsberättigade. Bakgrunden till kravet på nya nät är inte en önskan att diskriminera viss teknik. Skälet är i stället att regeringen genom stöden vill medverka till långsiktig kapacitet, säkerhet och flexibilitet, bl.a. genom att stimulera konkurrens med redan existerande nät.
frs · GP12319 · 2001-12-05 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:319 om information på flera språk har frågat statsrådet om information från myndigheter på flera språk. Frågan har överlämnats till mig. Tillgång till samhällsinformation är viktigt för att kunna delta i samhällsutvecklingen. Statliga myndigheter är enligt förordningen (1986:856) om de statliga myndigheternas ansvar för genomförandet av integrationspolitiken skyldiga att ge likvärdig service till alla oavsett etnisk eller kulturell bakgrund och att sträva efter att alla berörda nås av information om verksamheten. Myndigheterna ska uppmärksamma att detta kan kräva särskilda åtgärder för nyanlända invandrare. Bland uppdrag ingår att verka för att nyanlända invandrares behov av stöd uppmärksammas samt att behovet av särskild samhällsinformation tillgodoses. En tidigare studie från visar att endast var fjärde myndighet hade producerat information på andra språk för nyanlända invandrare. har till regeringen redovisat tillämpningen av förordningen för genomförandet av integrationspolitiken. Bl.a. genomfördes en enkät till 94 myndigheter och svaren tyder på att en viss förbättring har skett. uppgav då att de hade vidtagit åtgärder för att säkerställa likvärdig service till alla oavsett etnisk eller kulturell bakgrund. Vi ska nu analysera rapporten för att se vilka ytterligare åtgärder som kan behövas för att tillgodose behoven av samhällsinformation på andra språk än svenska. Till detta kan tilläggas att har publicerat @ en pocketguide Fakta, tips och råd till nya invandrare. Guiden finns även i en version på lätt svenska och är översatt till engelska och franska. Ytterligare språkversioner planeras . Slutligen vill jag nämna att en stor del av myndigheternas information ges muntligt, via tolk. Nyanlända invandrare har ofta kontakt med flyktingmottagningen eller motsvarande och får därigenom särskilt anpassad samhällsinformation. Jag vill i detta sammanhang tillägga att regeringen avser tillsätta en utredning om behovet av tillsyn och kvalitetskontroll av tolkförmedlingarnas verksamhet. Mycket kan emellertid förbättras. kommer även framöver att följa hur myndigheterna tillämpar förordningen (1995:1322) om att beakta de krav som ställs på verksamheten när det gäller bl.a. integrationspolitiken.
frs · GP12320 · 2001-12-05 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:320 om fastighetsskatten har frågat justitieministern vad han avser att vidta för åtgärder så att det görs möjligt för villaägarna att överklaga taxeringsvärden . Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på frågan. Omräkningsbesluten kan överklagas på motsvarande sätt som övriga fastighetstaxeringsbeslut. Det är därför inte korrekt att säga att den enskilde inte kan överklaga ett beslut om en höjning av taxeringsvärdet. Däremot kan inte omräkningstalen som sådana överklagas. Detta innebär att den enskilde i princip endast kan få prövat om det skett en felräkning eller felaktig tillämpning av omräkningstalen i samband med omräkningen. Som skäl för att omräkningstalen inte ska få överklagas uttalades i förarbetena (prop. 1994/95:53) bl.a. följande. "Detaljnoggrannheten i fastighetstaxeringssystemet erhålls genom fastställande av basvärden vid allmän och särskild fastighetstaxering. Omräkningen utgör ett separat förfarande med en annan schabloniseringsgrad. Avsikten med omräkningen är endast att anpassa basvärdena till den allmänna pristrenden. Regeringen anser därför att det inte finns tillräckliga skäl för att låta den enskilde få prövat det omräkningstal som gäller i prisutvecklingsområdet." Detta ställningstagande gäller fortfarande. Jag är därför inte beredd att föreslå någon ändring av bestämmelserna. Det kan tilläggas att regeringen i propositionen Förenklad fastighetstaxering i stället för omräkning, m.m. (prop. 2001/02:43) har föreslagit att omräkningsförfarandet ska tas bort och ersättas med ett system med förenklade fastighetstaxeringar.
frs · GP12321 · 2001-12-05 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:321 om fastighetsskatten och olika boendeformer har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att fastighetsskatten för småhus ska sänkas till samma nivå som för övriga boendeformer. Fastighetsskatten för å ena sidan småhus och å andra sidan hyreshus har olika principiella utgångspunkter. Inkomsten från hyreshus beskattas konventionellt. Är det fråga om ett hyreshus som ägs av en s.k. äkta bostadsrättsförening beskattas inkomsten schablonmässigt. I båda fallen betalas därutöver fastighetsskatt. För småhus betalas endast fastighetsskatt. Denna bakgrund innebär att det inte finns några sakliga skäl för att fastighetsskatten ska vara densamma för småhus som för hyresfastigheter.
frs · GP12322 · 2001-12-05 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:322 om fastighetsskatten och villaboende har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att minska boendesegregationen inom villaboendet. Skatten på småhus har sänkts i olika omgångar och till med retroaktiv verkan fr.o.m. . Fribeloppen i förmögenhetsbeskattningen har höjts. gäller att fribeloppet höjs från till för ensamstående och från till för sambeskattade par. Vidare har en begränsningsregel för fastighetsskatten införts med retroaktiv verkan fr.o.m. . Syftet med regeln är att begränsa fastighetsskatten för ägare till fastigheter som ägts och som ligger i storstadsområdena eller andra attraktiva områden där marknadsvärdena stigit kraftigt. Samtliga dessa åtgärder är ägnade att mildra effekterna av omräkningen av taxeringsvärdena. Fastighetsskattens betydelse för boendesegregationen är i jämförelse med andra faktorer begränsad. Några ytterligare åtgärder vad gäller fastighetsskatten är därför inte nu aktuella.
frs · GP12323 · 2001-12-05 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:323 om den svenska skogsbärsindustrin har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att ge den svenska skogsbärsindustrin likvärdiga villkor med skogsbärsindustrin i andra länder. Frågan ställs mot bakgrund av att vissa bärplockare beskattas för intäkterna i och vissa inte, en omständighet som enligt riskerar att slå ut den svenska skogsbärsindustrin. När utomlands bosatta personer kommer hit för att ta tillfällig anställning blir oftast reglerna i lagen (1991:586) om särskild inkomstskatt för utomlands bosatta (SINK) tillämpliga. Lagen innebär en skatt på av bruttointäkterna och den betalas genom att arbetsgivaren gör ett skatteavdrag på lönen. SINK-lagen gäller för framför allt löner och andra ersättningar som betalas vid anställningar. Bärplockare som kommer från viseringspliktiga länder ska i ansökan bl.a. ange namnet på arbetsgivaren i . Dessa bärplockare är således anställda och har en arbetsgivare som ska se till att skatt enligt SINK betalas in. För de bärplockare som kommer från viseringsfria länder finns däremot av förklarliga skäl inga uppgifter om en eventuell arbetsgivare. Dessa plockar och säljer normalt till olika uppköpare på egen hand. Eftersom de då inte anses ha någon anställning här kan de inte heller beskattas enligt SINK. Då deras verksamhet normalt inte utgör näringsverksamhet från ett fast driftställe i blir det inte heller aktuellt att beskatta dem enligt inkomstskattelagens bestämmelser. Dessa bärplockare ska i stället betala eventuell inkomstskatt i hemlandet på sina i förvärvade intäkter. Skillnaden i skattehänseende har således inget med bärplockarens nationalitet att göra utan med om han eller hon har en anställning i . Regelsystemet är således generellt utformat och den omständigheten att vissa personer beskattas i och andra inte gäller inte enbart för bärplockare. Jag är inte beredd att föreslå några förändringar just när det gäller beskattningen av utländska bärplockare.
frs · GP12324 · 2001-12-05 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:324 om bolagsskatten har frågat mig om regeringen tänker föreslå en sänkning av bolagsskatten från till mot bakgrund av att jag under den socialdemokratiska partikongressen förde fram ett förslag om att expansionsfondsskatten ska sänkas från till . Som framhållit i sin fråga infördes expansionsfonderna @ som då kallades expansionsmedel @ för att skapa neutralitet i beskattningen mellan olika företagsformer. Syftet med bestämmelserna är att skapa samma möjligheter för enskilda näringsidkare och delägare i handelsbolag som för enmansaktiebolag att kunna expandera sin verksamhet med kvarhållen vinst. Internationellt finns en tydlig trend för sänkta bolagsskatter. Detta kan förklaras med att länder med hög nominell skattesats är mindre attraktiva för företag att lokalisera sig i och investera i än länder med låg nominell skattesats. Den svenska bolagsskatten är internationellt sett mycket konkurrenskraftig. Det finns inte några planer på att sänka bolagsskatten. Avslutningsvis vill jag understryka att sänkningen av expansionsfondsskatten syftar till att förbättra villkoren för de allra minsta företagen.
frs · GP12325 · 2001-12-05 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:325 om boendeskatter 2002 har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att fastighetsskatten för inte ska öka till följd av höjda omräkningstal. Skatten på småhus har sänkts i olika omgångar och till med retroaktiv verkan fr.o.m. . Fribeloppen i förmögenhetsbeskattningen har höjts. gäller att fribeloppet höjs från till för ensamstående och från till för sambeskattade par. Även skatten på bostadshyreshus har sänkts med retroaktiv verkan fr.o.m. . Skatten har sänkts från till . Vidare har en begränsningsregel för fastighetsskatten införts med retroaktiv verkan fr.o.m. . Syftet med regeln är att begränsa fastighetsskatten för ägare till fastigheter som ägts och som ligger i storstadsområdena eller andra attraktiva områden där marknadsvärdena stigit kraftigt. Samtliga dessa åtgärder begränsar den ökning i uttaget av fastighetsskatt som höjda omräkningstal kan ge upphov till i det enskilda fallet. Jag är inte beredd att vidta åtgärder härutöver som särskilt tar sikte på de höjda omräkningsvärdena.
frs · GP12326 · 2001-12-05 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:326 om materieltillförsel till hemvärnet har frågat vilka åtgärder jag avser vidta för att höja hemvärnets materiella status. Regeringen har i proposition 2001/02:10 Fortsatt förnyelse av totalförsvaret redovisat de nationella skyddsstyrkornas närmare utformning. Hemvärnet är en viktig del av de nationella skyddsstyrkorna. I propositionen redovisar regeringen att det är viktigt att ambitionsnivån för dessa förband anpassas till de uppgifter de har att lösa. De nationella skyddsstyrkorna ska kunna skydda viktig infrastruktur och stödja de operativa förbanden. Dessa begränsade uppgifter talar enligt regeringens uppfattning för att de inte ska förses med någon tyngre utrustning. Med detta sagt vill jag ändå påpeka att det pågår en materieltillförsel till hemvärnet. Försvarsmakten har redovisat att tillförseln av fordon och materiel påbörjades och planeras fortsätta . Exempelvis tillförs terrängbilar och bandvagnar samt modern sambandsutrustning. Även personlig utrustning, t.ex. ny skyddsmask och nytt regnställ, håller på att tillföras hemvärnet.
frs · GP12327 · 2001-12-11 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:327 om arbetsförhållandena på UD har frågat mig vad jag avser att göra för att förbättra arbetsförhållandena på UD. Frågan ställs med anledning av den attidtydmätning som gjorts i . Låt mig först konstatera att attitydmätningen tyvärr fick en mycket låg svarsfrekvens på UD, . Den av anlitade konsulten har därför dragit slutsatsen att ".resultatet för UD totalt inte går att använda.". Resultatet avseende UD har därför inte redovisats för mig. Dock överväger konsulten om delresultat avseende exempelvis vissa enheter kan visas. De två sakfrågor tar upp, löneläget respektive jämställdheten, är två frågor som jag prioriterar högt. Jag kan bekräfta att det finns ett stort missnöje inom UD med att UD har ett lägre löneläge än övriga departement på jämförbara befattningar. Detta förhållande har historiska orsaker. I årets löneöversyn finns ett åtagande inom att ge UD ett visst extra påslag för att jämna ut en del av denna löneskillnad. Jag räknar med att detta extra påslag ska gälla också i kommande löneöversyner tills dess denna löneskillnad har utjämnats. På arbetsplatser där stora delar av personalen gör livskarriär permanentas ofta gamla chefsstrukturer. Dagens chefer på är ofta rekryterade då det ojämförligt största antalet rekryterade var män. är de nyrekryterade handläggarkullarna helt jämställda, vilket har mycket god effekt på nivån närmast under cheferna. som utrikesminister har andelen kvinnliga chefer i utrikesförvaltningen ökat från . En föryngring av chefskåren pågår , vilket har positiva effekter på såväl ledarskapet som på jämställdheten. Jämställdhetsfrågor prioriteras högt i olika slags utbildning, inte minst chefsutbildning. Jag räknar med att vi genom dessa olika långsiktiga åtgärder mycket snart kommer att se ytterligare positiva resultat.
frs · GP12328 · 2001-12-06 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:328 om portugisiska kvinnors rätt till abort har frågat mig vilka åtgärder regeringen vidtar, inom ramen för det mellanstatliga samarbetet, för att de portugisiska kvinnor som på grund av portugisisk lagstiftning tvingas göra en illegal abort inte ska straffas. I är fri abort inte tillåten. Detta innebär precis som säger, att abort under vissa särskilda omständigheter får genomföras även i det landet. Frågan om hur rätten till abort ska regleras debatteras visserligen men utan att något övervägande stöd för en lagändring kommit till stånd. Det kan tilläggas att inte är det enda EU-land där det saknas majoritet för fri abort. Såväl i som i internationella sammanhang är kvinnans rätt till att kunna fatta beslut som gäller hennes kropp en prioriterad fråga för regeringen. Regeringen har under en rad år i flera olika FN-konferenser, bl.a. om kvinnors villkor aktivt arbetat för kvinnans rätt till beslut som rör hennes egen kropp. I samband med uppföljningskonferensen till var frågan om kvinnors sexuella och reproduktiva rättigheter en av de viktigaste frågorna för och övriga medlemsstater i EU. driver även fortlöpande denna fråga inom ramen för arbetet med att stärka kvinnors rättigheter i FN:s kvinnokommission och FN:s kommission för mänskliga rättigheter. Inom EU-kretsen diskuteras frågan framför allt med avsikt att nå gemensamma ståndpunkter inför internationella konferenser. Normalt råder stor enighet bland medlemsländerna i frågor om kvinnors sexuella och reproduktiva rättigheter.
frs · GP12329 · 2001-12-06 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:329 om folkomröstning om framtid vice talman har frågat om jag kommer att ta några initiativ för att ska förmå FN och parterna att genomföra en folkomröstning i . stöd för FN:s roll i kvarstår. Detsamma gäller även det västsahariska folkets rätt till självbestämmande, vilken väg man än väljer för att nå en lösning. antog säkerhetsrådet enhälligt resolution om i vilken mandat förlängs till . Därmed accepterade säkerhetsrådet generalsekreterarens rekommendation om en kort, teknisk förlängning av mandatet. I resolutionen uppmanas generalsekreteraren dels att lämna en interimsrapport , dels att förmedla en bedömning av läget . fortsätter att ge stöd åt FN och generalsekreterarens personlige sändebud ansträngningar för att nå en fredlig och varaktig lösning på konflikten, och vi välkomnar förlängningen av mandat. är det av största vikt att dialogen och processen fortsätter och vi ser fram emot fortsatta samtal mellan parterna under ledning av FN. stöder en överenskommelse som alla parter kan acceptera och som bäddar för en fredlig och demokratisk lösning enligt självbestämmanderätten. I detta känsliga läge är det viktigt att FN och generalsekreteraren ges utrymme att föra dialog med parterna, och jag ser därför ingen anledning för att ta några egna initiativ.
frs · GP12330 · 2001-12-06 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:330 om har frågat mig vad jag avser göra för att se till att de boende i inte ska få sina möjligheter att resa inskränkta vid och inträde i EU. Det är en viktig fråga som tar upp. Det svenska ordförandeskapet i EU gav därför Kaliningradfrågan hög prioritet, både inom ramen för samarbetet och inom EU:s nordliga dimension. Som en följd av vårt, och andras, arbete har en konkret dialog inletts mellan och om . Det är ett viktigt framsteg att EU och öppet och avspänt kan diskutera följderna för efter den kommande utvidgningen. Denna diskussion förs i olika organ under partnerskaps- och samarbetsavtalet mellan och . Senast skedde detta i den s.k. samarbetskommittén . Frågan om människors rörlighet över gränserna är en självklar del i denna diskussion. Enligt min bedömning kommer inte införandet av viseringsplikt från och sida med nödvändighet leda till att invånarna i blir avskurna från omvärlden. Krav på visering behöver i sig inte alls leda till isolering och avbrutna kontakter. Det bästa exemplet på detta kan vi hämta från den finländsk-ryska gränsen. utfärdade omkring 330 000 viseringar till ryska medborgare och man räknar med att mer än en miljon gränspassager gjordes av ryska medborgare . Detta tycker jag är ett bra och talande exempel. Jag anser därför att det är möjligt, inom ramen för regler, att finna lösningar som även kommer att tillfredsställa invånarna i . Men för detta krävs inte bara god vilja @ det krävs också investeringar. Från EU-ländernas sida behöver vi förbättra kapaciteten att i kunna hantera ansökningar och utfärda viseringar på ett rationellt och smidigt sätt. Det är bl.a. därför vi från svensk sida vill öppna ett svenskt generalkonsulat i . Från rysk sida krävs investeringar i uppgradering av gränsövergångar m.m. Det är nog i dessa avseenden som man kan befara flaskhalsar, snarare än beträffande viseringsregimen i sig.
frs · GP12331 · 2001-12-05 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:331 om gravida kvinnors situation har frågat mig vad jag avser att vidta för åtgärder för att förhindra eventuell diskriminering av gravida kvinnor som är i behov av sjukskrivning. Socialförsäkringarna styrs av lagar och förordningar beslutade av riksdag och regering. De är dessutom helt finansierade av skatter och avgifter. För att tilltron till den allmänna försäkringen ska kunna bibehållas och stärkas krävs att administrationen av socialförsäkringen fungerar väl. Regeringens mål för socialförsäkringens administration är att garantera effektivitet, rättsäkerhet och kompetens vid ärendehandläggningen. Ett oavvisligt krav är att socialförsäkringarna ska tillämpas likformigt och rättvist över hela landet. () ska verka för att socialförsäkringen tillämpas likformigt och rättvist genom tillsyn över de allmänna försäkringskassorna samt genom normering. De skillnader i tillämpningen av föräldraförsäkringen och sjukförsäkringen mellan försäkringskassor som lyfts fram i debatten tydliggör de problem som regeringen pekat på i bl.a. budgetpropositionen. Regeringens ambition är att stärka administrationen av socialförsäkringen så att den kan ge människor ett korrekt och snabbt stöd. Det är dock inte tillräckligt att regeringen agerar i dessa frågor. Regeringen anser också att ledning, kontroll och styrning inom måste stärkas. Här har försäkringskassornas styrelser en viktig roll. Det är också av flera skäl angeläget att det samarbete som pågår mellan försäkringskassor och mödrahälsovård fortsätter och utvidgas till alla försäkringskassor så att de olika försäkringsersättningarna används i enlighet med deras syfte, t.ex. att även en gravid kvinna har rätt till sjukpenning när hon är arbetsoförmögen på grund av sjukdom.
frs · GP12332 · 2001-12-05 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:332 om ersättningsarbeten i har frågat mig om jag avser att kompensera för förlusten av statliga arbeten. Bakgrunden till frågan är enligt vad jag erfarit att det delvis statligt ägda företaget har varslat 17 anställda. ingår i den s.k. Omställningsgruppens arbete. Omställningsarbetet i är i full gång. 45 nya statliga arbetstillfällen har etablerats (uppdraget var 15). Kommunens ekonomi och det kommunala bostadsbolagets ekonomi är på väg att saneras. Satsningar har gjorts på infrastrukturen. Det gamla garnisonsområdet är på väg att omvandlas. Det som återstår av omställningsarbetet i är huvudsakligen inriktat mot att stärka kommunens förmåga att arbeta långsiktigt och strategiskt med näringslivsutveckling som genererar fler privata arbetstillfällen. En del i detta arbete är att delta i utformningen av utvecklingsprogram. Innan Omställningsgruppen avslutar sitt arbete ska den bl.a. bistå kommunerna med att säkra programmens genomförande. Regeringen har också, som ett led i omställningsarbetet, beslutat om bidrag till ett flertal projekt i kommunen. Bl.a. bidrag till att genomföra en omvärldsanalys, att sanera den kommunala ekonomin, att sanera det kommunala bostadsbolagets ekonomi, vissa investeringar på infrastrukturen som bredbandsutbyggnad samt investeringar i hamnen. Vissa bidrag har också lämnats till olika framtidsinriktade förstudier. Dessutom har en särskild projektledare arbetat tillsammans med kommunen under för att underlätta omställningen. När det sedan gäller just den här aktuella frågan om varslen från Dokumenthusets sida i vet jag att samtal förs mellan de berörda parterna och Omställningsgruppen för att eventuellt hitta lösningar.