ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
frs · GO12960 · 2001-03-28 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:960 om EU-bidrag till kärnkraft har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att påverka EU:s utlåning av medel till kärnkraftsanläggningar så att Euratoms politik kommer att stå i överensstämmelse med EU-ländernas energipolitik. Efter har ett intensivt internationellt samarbete bedrivits för att förbättra kärnsäkerhet och strålskydd i och de nya oberoende staterna. Inom EU har detta bl.a. lett till att den europeiska kommissionen fick rätt att bevilja lån till projekt som ökar säkerheten och effektiviteten i kärnkraftverk i drift eller under konstruktion i tio preciserade central- och östeuropeiska länder (Rådets beslut 94/179/Euratom). Nya kärnkraftverk eller andra kärntekniska anläggningar i dessa länder kan inte finansieras av Euratom. Omställningen till ett ekologiskt uthålligt energisystem är en högt prioriterad fråga i , liksom i EU:s, energipolitik. Jag ser dock ingen motsättning mellan denna strävan och den möjlighet som Euratom-lånen innebär till finansiering av säkerhetshöjande åtgärder i sådana kärnkraftverk i EU:s närområde som inte uppfyller västerländska säkerhetskrav. Liksom vad gäller det svenska bilaterala kärnsäkerhetsstödet är huvudsyftet att åtgärda uppenbara säkerhetsrisker i de befintliga kärnkraftverken. agerar såväl bilateralt som på EU-nivå för att de kärnkraftverk som inte kan uppnå en acceptabel säkerhet ska stängas . Taket för Euratom-utlåning är i det närmaste nått. Jag har erfarit att kommissionen, enligt de regler som finns, förbereder ett förslag till ministerrådet om höjning av taket. Förslaget kommer att beredas senare i vår.
frs · GO12961 · 2001-03-28 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:961 om har frågat vad jag avser att göra för att förstärka och undvika snedfördelning av statliga medel. Frågan är ställd mot bakgrund av att i har ett högre statligt bidrag än . Statsbidraget till är avpassat med hänsyn till det breda uppdraget som nationalscen för opera och balett samt till att staten är ensam huvudman för verksamheten. har senast i samband med behandlingen av kulturpolitiska proposition definierat nationalscensuppdraget och i anslutning härtill antagit övergripande mål för Operan och . Enligt beslut och regeringens årliga regleringsbrev ska Operan vara den i ledande institutionen inom opera och balett och som nationalscen vara ett föredöme för andra vad gäller utveckling, förnyelse och konstnärlig kvalitet, vårda och främja det nationella kulturarvet inom operans och balettens områden, stödja nyskapande svensk opera- och balettkonst genom att beställa och framföra nya verk av tonsättare, författare och koreografer, ha en bred repertoar med både klassiska och moderna verk, nå en så bred och stor publik som möjligt, genom hög kvalitet och bevarad nationell egenart kunna hävda sig väl i jämförelse med de främsta scenerna utomlands och i det internationella samarbetet. Det är således ett synnerligen omfattande uppdrag som har i egenskap av nationalscen för opera och balett. Till skillnad från har inget statligt uppdrag. Det är i stället huvudmannen som bestämmer omfattningen och inriktningen på verksamhet. Staten lämnar däremot ett ekonomiskt stöd till verksamheten enligt reglerna för statsbidrag till regional kulturverksamhet. Det är Statens kulturråds uppgift att bestämma stödets storlek inom den totala medelsram som regeringen anvisar för bidrag till lokala och regionala teater- och dansinstitutioner. När det gäller anslagsramarna för anser jag mig inte kunna föregripa regeringens överväganden i vårpropositionen och budgetpropositionen. En viktig uppgift för såväl nationalscenerna som de regionala teaterinstitutionerna är att nå en stor och brett sammansatt publik. Jag noterar med tillfredsställelse att och har inlett ett samarbete som bl.a. syftar till att öka ungdomars intresse för operakonsten.
frs · GO12962 · 2001-03-28 00:00:00 — Svar på frågorna 2000/01:962 om bostadsbidraget och 946 om beräkningsgrunder för bidrag har till statsrådet ställt en fråga som rör bostadsbidraget. Arbetet är så fördelat att det är jag som ska svara på frågan. har frågat mig om jag avser att se över reglerna för bostadsbidraget som innebär att barns förmögenhet ingår i den bidragsgrundande inkomsten. Vidare har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att förändra regelverket för bostadsbidraget så att hushåll med barn som har förmögenhet inte ska drabbas ekonomiskt. Eftersom såväl som frågor avser reglerna för bostadsbidrag och barns förmögenhet besvarar jag dem i ett sammanhang. har överlämnat sitt slutbetänkande till regeringen. har haft till uppgift att analysera barnbidrag, underhållsstöd och bostadsbidrag till barnfamiljer. Avsikten har varit att förutsättningslöst pröva möjligheterna för att inom ramen för den generella välfärdspolitiken förändra och modernisera stödsystemen. Syftet är också att pröva om det är möjligt att förändra bidragsgivningen i en riktning som innebär att marginaleffekterna minskar som den fördelningspolitiska träffsäkerheten ökar. Utredningen har ägnat särskilt uppmärksamhet åt bostadsbidragen eftersom de står för en stor del av marginaleffekterna för barnfamiljer. Utredningens betänkande kommer på sedvanligt sätt att remitteras och därefter bereder departementet frågorna i vanlig ordning. Jag är medveten om de problem som och beskriver i sina frågor till mig. För att belysa detta pågår ett arbete inom departementet.
frs · GO12963 · 2001-03-30 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:963 om borttappade eller stulna pass har frågat mig vilka åtgärder jag ämnar vidta för att komma till rätta med frågan om borttappade och/eller stulna pass. Jag vill inledningsvis klargöra att det är en grundläggande rättighet i en demokrati att medborgarna enkelt kan få tillgång till passhandlingar. Att försvåra den möjligheten eller att på något sätt begränsa antalet pass en medborgare kan få ut är inte förenligt med denna grundsats. Detta förhållande kan missbrukas av kriminella personer och organisationer. Därför måste polisen upprätthålla sådan kvalitet i gränskontrollen och i sin verksamhet i övrigt att brottsligheten upptäcks. har undersökt om det finns några gemensamma nämnare för de personer som förlustanmält särskilt många pass. Resultatet från denna undersökning blev emellertid inte riktigt det som påstår. De gemensamma nämnarna var i stället, på en generaliserad nivå, svenskt medborgarskap sedan födseln, förekomst i brottsregistret och missbruksproblem. kommer att fortsätta arbetet på området. Ett skäl till att ett så stort antal svenska pass stjäls antas vara att de är lätta att förfalska. införde emellertid 1998 ett nytt pass som är betydligt svårare att förfalska. Det talar för att intresset för svenska pass bör minska hos de kriminella. Statistiken över antalet stulna pass kommer att visa om så blir fallet. tar också upp problematiken med äkta pass som används av någon som oriktigt utger sig för att vara den egentlige passinnehavaren. Denna brottslighet har ökat i takt med att tekniken för framställning av pass utvecklats så att det blir svårare att förfalska pass. En konkret motåtgärd är ändrade regler för passfotografier. Passfotografiet ska numera som regel tas något från sidan för att örat ska synas. Örats form har visat sig vara bra för att avgöra om ett fotografi verkligen föreställer den person som visar upp passet. Gränskontrollen är naturligt nog den viktigaste kontrollpunkten för brottslighet kopplad till användning av pass. Inför inträdet i har genomfört omfattande utbildningsinsatser för personal i gränskontrollen. Dessutom införs utresekontroll vid resa till länder som inte ingår i . Båda åtgärderna ger polisen bättre möjligheter att motverka denna typ av brottslighet. Genom Schengeninträdet läggs dessutom alla förlustanmälda pass in i ett register, (), som alla gränskontroller i har tillgång till. Detta ökar sannolikheten för att passen ska återfinnas eftersom antalet kontrollpunkter ökar. Det finns inga planer från regeringens sida på att vidta några åtgärder beträffande borttappade och/eller stulna pass.
frs · GO12964 · 2001-03-30 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:964 om förordnande av vigsel- och partnerskapsförrättare Skånberg har frågat mig vilka åtgärder jag avser vidta för att hindra att vigselförrättare och partnerskapsförrättare görs till ett gemensamt uppdrag. Det är viktigt att det finns tillgång till partnerskapsförrättare i hela landet. underströk för mindre än i ett tillkännagivande till regeringen att en sådan ordning skulle kunna åstadkommas genom att vigselförrättare och partnerskapsförrättare görs till ett gemensamt uppdrag (bet. 1999/2000:LU22). Mot bakgrund av tillkännagivande har länsstyrelserna i regleringsbrevet för innevarande budgetår getts i uppdrag att undersöka tillgången på partnerskapsförrättare och att vid behov på lämpligt sätt verka för att vigselförrättare och partnerskapsförrättare görs till ett gemensamt uppdrag. En redovisning av de åtgärder som vidtagits med anledning av uppdraget ska lämnas till regeringen . Jag har alltså inte för avsikt att vidta några sådana åtgärder som Skånberg efterlyser. Tvärtom ser jag det som naturligt och angeläget att länsstyrelserna verkar för att de personer som kommer i fråga förordnas som både vigselförrättare och partnerskapsförrättare.
frs · GO12965 · 2001-03-28 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:965 om skatten på dieselbränsle inom jordbruket har frågat jordbruksministern om när förslag kommer om kompensationen till lantbrukarna i form av minskad skatt på dieselolja som används i jordbruket. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på frågan. anför att regeringen utlovade att delar av lantbrukets ryggsäck skulle lyftas av i form av att skatten på dieselolja som används som bränsle skulle återföras till jordbruket. Några löften om kompensation för dieselskatten har inte lämnats av regeringen, vare sig i regeringsförklaringen eller på något annat sätt. Däremot aviserades i budgetpropositionen att en särskild trafikbeskattningsutredning ska se över beskattningen på detta område. Dieselskatten och beskattningen av arbetsmaskiner kommer att behandlas med förtur vid denna översyn. Jag har för avsikt att avvakta de förslag som utredningen lämnar i denna fråga och de synpunkter som framkommer vid remissbehandlingen av förslagen.
frs · GO12966 · 2001-03-28 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:966 om kejsarsnitt har frågat mig vad jag avser att göra för att de kejsarsnitt som görs ska ske på medicinska grunder. Bakgrunden till frågan är att andelen kejsarsnitt i ökat från 1990 till 1999. hade kejsarsnitten dock minskat från en nivå under åren 1980@82. Utifrån detta perspektiv är inte ökningstakten dramatisk. Kvinnoklinikerna i landet har en bra siffermässig redovisning av sin verksamhet. Av denna kan man bl.a. utläsa en stor variation i praxis, t.ex. när det gäller användningen av kejsarsnitt, både mellan landsting och mellan enskilda kliniker. Många olika faktorer påverkar dessa siffror, som också varierar : andelen förstföderskor, patienternas ålder, förekomsten av sjuklighet hos moder och barn m.m. I internationell jämförelse ligger inte anmärkningsvärt högt. Det finns också vissa enskilda faktorer som har bidragit till en ökning av andelen kejsarsnitt, bl.a. föds det fler barn efter barnlöshetsbehandling på grund av de stora framstegen . En stor del av dessa är dessutom tvillingar vilket ökar sannolikheten för kejsarsnitt. Dagens patienter är dessutom mera medvetna om sin rätt att kunna påverka sin vård och behandling. Sammanfattningsvis är kejsarsnittsstatistiken inte alarmerande men det finns anledning att försöka minska framför allt de akuta snitten @ både av rent medicinska och av psykologiska skäl. Detta kan åstadkommas genom ett stärkt lokalt förbättringsarbete och mer systematisk återföring av lokal och nationell statistik. Uppgifter som beskriver hälso- och sjukvårdens resultat är inom många områden bristfälliga. Som en del av arbetet med den nationella handlingsplanen för utveckling av hälso- och sjukvården ska därför tillsammans med sjukvårdshuvudmännen arbeta för att en tillfredsställande vårdprocessbaserad verksamhetsuppföljning uppnås. Detta kan i sin tur bidra till att man får ett bättre underlag för medicinska bedömningar, t.ex. inom förlossningsvården. Man får dock inte glömma bort att det är den ansvarige läkaren som i varje enskilt fall måste göra den medicinska bedömningen av om kvinnan bör förlösas med kejsarsnitt.
frs · GO12967 · 2001-03-28 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:967 om märkning av burägg har frågat mig om vilka åtgärder jag avser att vidta för att märkningen av burägg blir så enkel och tydlig som möjligt för konsumenterna. Jag delar uppfattning att en tydlig märkning gör det lättare för konsumenterna att göra medvetna val. Det är därför oacceptabelt om märkningen är vilseledande. Kommissionens förslag till benämningar är ursprungligen skrivna på engelska. Vid översättning till andra språk, t.ex. svenska, kan ibland @ särskilt om översättningen följer den exakta ordalydelsen @ benämningarna te sig något märkliga. Jag delar alltså i princip invändningar. Vi har därför tillskrivit kommissionen med förslag till ändrade benämningar, vilka jag hoppas och tror kan acceptera.
fr · GO111000 · 2001-04-02 00:00:00 — Fråga 2000/01:1000 av () till näringsminister om väginvesteringar I bor av rikets befolkning, vilket märks inte minst när det gäller trafiken. Kollektivtrafiken i är väl utbyggd och driver verksamhet dygnet runt. För många förvärvsarbetande är ofta restiderna långa i . Den genomsnittliga restiden är längre i än i glesbygden. Delar av vägnätet är i behov av renovering. Även behovet av att bygga nya vägar är påtagligt eftersom det ofta råder köbildning och trafikstockning. Trots att av befolkning bor i avsätts av väginvesteringarna till . Med anledning av ovanstående vill jag fråga näringsministern: Vilka åtgärder avser näringsministern vidta för att öka väginvesteringarna i och därmed förbättra trafikmiljön?
fr · GO111001 · 2001-04-03 00:00:00 — Fråga 2000/01:1001 av () till jordbruksminister om jämställdheten i statliga bolag Kvinnor i ledningen för statliga bolag är, som framgått i medierna , nästan lika ovanliga som i övriga börsbolag. Mer än nio styrelseledamöter av tio i statliga bolag är män. Ingen av de statliga styrelserna har en kvinnlig ordförande. Sammansättningen av styrelserna ser inte mycket bättre ut. I de åtta bolagen fanns 57 ordinarie styrelseledamöter, av vilka bara fyra var kvinnor. är staten storägare i sex börsbolag. Dessutom är staten indirekt storägare i ytterligare två bolag på börsen. Som storägare finns goda möjligheter att påverka nomineringarna till bolagsstyrelserna. Med hänvisning till det anförda skulle jag vilja ställa följande fråga till statsrådet . Vilka åtgärder är statsrådet beredd att vidta för att förbättra jämställdheten i statliga bolag och i de bolag där staten är storägare?
fr · GO111002 · 2001-04-03 00:00:00 — Fråga 2000/01:1002 av () till statsrådet om sfi och a-kassa När man kommer som invandrare till har man rätt till svenska för invandrare (sfi). Det är bra. Däremot är det inte alla som utnyttjar erbjudandet, utan börjar arbeta omgående. Om denne av någon anledning blir av med sitt jobb, och därmed blir berättigad till a-kassa, kan han eller hon inte få tillgång till sfi och behålla a-kassa . För att få börja läsa svenska måste man upphöra att uppbära a-kasseersättning. Så för en invandrare som blir arbetslös framstår det inte som särskilt attraktivt att börja läsa svenska för invandrare. Detta är givetvis olyckligt. Det är ett oflexibelt och onödigt byråkratiskt förhållande som borde förändras. Vad avser statsrådet göra för att invandrare som uppbär a-kassa ska kunna få läsa svenska för invandrare utan att bli av med sin a-kassa?
fr · GO111003 · 2001-04-03 00:00:00 — Fråga 2000/01:1003 av () till statsrådet om rehabilitering av arbetslösa som är sjuka Sjukskrivna arbetslösas behov av rehabilitering har tillgodosetts genom köp av rehabiliteringstjänster. Resurserna har varit otillräckliga. Från har ansvaret för rehabiliteringen av arbetslösa sjukskrivna flyttats från försäkringskassorna till . medverkan gäller nu enbart ansvaret för att utreda rehabiliteringsbehovet. Arbetsförmedlingarnas rehabiliteringsgrupper har inte resurser att ge rehabilitering till denna grupp @ i rör det sig uppskattningsvis om 3000 personer. Därmed riskerar många att bli fast i sin långtidssjukskrivning, vilket i sin tur oftast slutar i en förtidspensionering. Min fråga till socialförsäkringsminister är därför: Vilka åtgärder kommer ministern att vidta så att arbetslösa sjukskrivna ges möjlighet till rehabilitering?
fr · GO111004 · 2001-04-04 00:00:00 — Fråga 2000/01:1004 av () till näringsminister om säkerhetsutrustning för traktorer och övriga arbetsfordon inträffar ett par dödsolyckor med backande fordon, som inte har tillräcklig varningsutrustning. finns inga regler som tvingar traktorägare att utrusta sina fordon med ljudsignaler, varningsljus eller s.k. backningskameror. inträffade en dödsolycka med en backande traktor i min hemkommun. Människor med kunskap på området anser att det är helt nödvändigt med varningsutrustning vid arbete i tätort med traktorer och andra arbetsfordon. Den utrustning som skulle behövas för att alla människor @ gamla, synskadade, hörselskadade och friska @ ska vara skyddade mot att bli "påbackade" är s.k. backningskameror, försedda med både ljus- och ljudsignaler. Det är alltså önskvärt att möjligt fattar beslut om regler för sådan utrustning. Jag vill fråga: Har näringsministern för avsikt att lägga fram ett förslag för till regler om säkerhetsutrustning för backning för traktorer och övriga arbetsfordon?
fr · GO111005 · 2001-04-04 00:00:00 — Fråga 2000/01:1005 av () till näringsminister om fungerande godstrafik Det är viktigt för både företag och privatpersoner att det finns en fungerande godstrafik i hela vare sig den sker med lastbil, flyg, sjöfart eller järnväg. har som ett miljövänligt transportslag en given plats i den svenska godstrafiken. Det är därför oroande att det kommer signaler från om att godstrafiken kan komma att läggas ned på flera håll i landet, bl.a. har företag inom fått sådana varsel. signaler om avveckling av godstrafiken på vissa orter går stick i stäv med ambition att utveckla järnvägen för både gods- och persontransporter. Godstrafiken på järnväg har stora problem. Man kan inte på ett fullgott sätt garantera att gods kommer fram . Detta leder till att mängden gods på lastbil ökar för där är pålitligheten och punktligheten större. medför detta negativa miljöeffekter och ett ökat slitage på våra redan hårt åtgångna vägar. Det är en oroande utveckling att godstransporterna på järnväg inte fungerar på grund av kapacitetsbrist och andra problem. Min fråga till näringsministern är följande: Vad avser näringsministern vidta för åtgärder för att utveckla i stället för att avveckla godstransporterna på järnväg?
fr · GO111006 · 2001-04-04 00:00:00 — Fråga 2000/01:1006 av () till utrikesminister om historieforskning om folkmord i Inför behandling av ett betänkande om de mänskliga rättigheterna, har frågan om den bör erkänna folkmordet på assyrier/syrianer och kaldéer som ett historiskt faktum, väckt mångas känslor. Det är självklart att det är en fråga som engagerar. Det fasansfulla som drabbat armenier, assyrier/syrianer och kaldéer är inslag i världshistorien som påverkat och påverkar många generationer av de folkgrupper som utsattes. Folkmord är ett väl definierat folkrättsligt begrepp som inte kan användas utan att en omfattande opartisk bevisning föreligger. Man har inte haft tillgång till sådan bevisning och problemet är troligen att det är svårt att hitta . Därför finns det behov av forskning kring assyriers/syrianers situation under "svärdets år". En väg att gå kan vara att bjuda in historiker till en överläggning för att stimulera svenska historiker att ta del av den dokumentationen. Utskottet har också markerat att måste öppna sina arkiv för forskningen. Det är det internationella samfundets plikt att inte enbart fördöma och minnas det som hände. Vi har också en uppgift i att reda ut frågetecken i historien, och bedöma och fördöma händelser utifrån internationella principer och konventioner, som också bygger på ett historiskt forskningsmaterial. Min fråga är: Avser utrikesministern att ta initiativ till att historisk forskning om folkmorden kommer till stånd?
fr · GO111007 · 2001-04-05 00:00:00 — Fråga 2000/01:1007 av () till miljöminister om miljökrav på utlandsregistrerade fordon Svensk åkerinäring anpassar sina lastbilar till att klara starka miljökrav och därtill tankar man med s.k. miljödiesel. Detta sammantaget gör att dessa lastbilar därför tillåts köra in i de av vissa kommuner upprättade miljözonerna. som svenska åkerier anpassar sig till dessa krav tillåts utlandsregisterade fordon @ utan miljöanpassning och utan miljödiesel i tanken @ att köra in i dessa zoner. En märklig situation och till klar nackdel inte bara för miljön utan också för den svenska konkurrenskraften. Svensk miljövänlig åkerinäring är i stor fara. Min fråga till miljöministern är: Vilka åtgärder ämnar miljöministern vidta för att samma regler vad gäller miljöanpassning ska gälla för svenska såväl som utlandsregisterade fordon som vistas i ?
fr · GO111008 · 2001-04-05 00:00:00 — Fråga 2000/01:1008 av () till näringsminister om järnvägskapaciteten mellan och mellan och är en del av där mycket stora mängder gods transporteras. Denna sträcka har mycket låg standard med enkelspår och ett utnyttjande som nått kapacitetstaket. Flera industriföretag i regionen planerar att öka produktionen och därmed även järnvägstransporterna vilket kräver en ökad kapacitet. Även antalet persontåg på banan ökar. En modern järnväg med dubbelspår i ny sträckning mellan och skulle gynna järnvägstransporterna och regionens egna utvecklingsmöjligheter. Från bekräftas att det, även enligt deras uppfattning, finns ett stort behov av att öka kapaciteten på sträckan mellan och . Tyvärr finns dock inga planerade investeringar, åtminstone inte . Detta är enligt min mening olyckligt och oacceptabelt. Min fråga till näringsministern är: Vilka åtgärder tänker ministern vidta för att öka järnvägskapaciteten mellan och ?
fr · GO111009 · 2001-04-05 00:00:00 — Fråga 2000/01:1009 av () till näringsminister om tågförseningar har tågtrafiken på Ostkustbanan i mellersta och södra inte fungerat. Ständiga förseningar gör det omöjligt att planera sin arbetsdag, för de som väljer att använda sig av tåg för att ta sig till och från sin arbetsplats. Problemen är olika från gång till gång och SJ skyller på och skyller på SJ. För resenärer som har tider att passa, är det synnerligen otillfredsställande, att trots att man valt ett tidigare tåg ändå inte kommer fram . Min fråga till näringsministern är: Vilka åtgärder ämnar näringsministern vidta för att åtgärda dessa problem?
fr · GO111010 · 2001-04-05 00:00:00 — Fråga 2000/01:1010 av () till socialminister om handikappades inkomstgräns för ersättning till godman/förvaltare En handikappad som har en skattepliktig inkomst över två basbelopp får betala arvodet själv till sin godman/förvaltare. Det innebär att en yngre handikappad som fortfarande kan vara någotsånär aktiv och ha glädje av sin pension ska betala arvodet själv om han eller hon har en skattepliktig inkomst på ca . Arvode plus sociala avgifter för godman innebär ett utlägg på ca av skattade medel. Mina frågor är: Anser statsrådet att två basbelopp är en rimlig nivå? Vad avser ministern vidtaga för åtgärder så att man tillsammans med kommunerna kan hitta bättre lösningar när det gäller ersättning till godman/förvaltare, som på ett bättre sätt stimulerar till ett aktivare liv, framför allt för yngre handikappade?