ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
frs · GO12754 · 2001-02-28 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:754 om elöverkänsliga och tillgänglighet i samhället har frågat mig vilka åtgärder jag avser vidta för att öka tillgängligheten för elöverkänsliga i samhället. För att personer med funktionshinder ska ha lika möjlighet som andra krävs att samhället och den omgivande miljön är tillgängliga. I regeringens handlingsplan för handikappolitiken @ Från patient till medborgare @ är därför ökad tillgänglighet ett av flera viktiga områden. Där framhålls att tillgänglighet i samhället är en fråga som rör alla grupper av funktionshindrade. Inget funktionshinder lyfts fram särskilt och inget utesluts. Den avgränsning av grupper med funktionshinder som tar upp i sin fråga rör endast samt uppdraget till och inte handlingsplanen i stort. För att driva på utvecklingen att göra samhället tillgängligt har ett nationellt tillgänglighetscenter inrättats inom . Centret ska vara ett rådgivande organ i frågor om tillgänglighet och ska koncentrera sig på kunskapsuppbyggnad, utveckling och samverkan. Kunskap betyder mycket för att ändra människors attityder och inställning till personer med funktionshinder. Inte minst viktigt är det att synliggöra mindre kända funktionshinder. Regeringen har därför avsatt medel till utbildningsstöd (Sisus) för att utarbeta ett nationellt program för kompetensutveckling för förtroendevalda, chefer, personal och andra som i sitt arbete möter personer med funktionshinder. Dessutom har regeringen beslutat om att ge medel ur Allmänna arvsfonden för projektet ger bot. Projektet syftar till att samla, sammanställa och sprida kunskap om elöverkänslighet till hälso- och sjukvården och allmänheten samt utbilda stödpersoner/informatörer. Föreningen ska också sammanställa material som visar vilka sjukhus och vårdcentraler som inrättat elsanerade rum. De exempel på problem som tar upp i sin fråga handlar till stor del om teknikutveckling och samhällsplanering. Detta är områden som rör andra departement än mitt eget. Det är uppenbart att det krävs en helhetssyn och att handikappfrågorna behandlas inom alla politikområden. Det pågår därför ett arbete inom med att finna former för en mer effektiv samordning av handikappolitiken.
frs · GO12756 · 2001-02-27 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:756 om skattemedel som finansiering av könsköp utomlands har frågat mig om jag avser att vidta någon åtgärd för att förhindra att skattemedel används för finansiering av filmer och könsköp utomlands. Frågan föranleds av filmen och det faktum att har varit delfinansiär till filmen. Som jag svarade på en likartad fråga ställd av () , så beslutar självständigt om bl.a. förhandsstöd till svensk film. Institutet har därvid att följa de riktlinjer som ges av filmavtal, där staten är en av flera parter (prop. 1998/99:131). Det stöd som fördelar kommer från flera finansieringskällor, varav staten är en. Varken staten eller någon annan avtalspart har något inflytande över vilka enskilda filmprojekt som får stöd inom ramen för filmavtalet.
frs · GO12757 · 2001-02-28 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:757 om stöd till hemmavarande föräldrar har frågat skolministern vilka åtgärder hon avser att vidta i syfte att skapa rättvisa ekonomiska villkor för alla småbarnsföräldrar, dvs. även för de som väljer att vara hemma med sina barn när de är små. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på frågan. Stödet till barnfamiljerna utgår både i form av ekonomiskt stöd och genom tillhandahållande av barnomsorg och förskola. Det ekonomiska stödet utgörs av bl.a. barnbidrag och föräldraförsäkring. Omsorgen om små barn stöds således både genom ekonomiska stöd och genom förskoleverksamhet. Verksamheten i barnomsorg och förskola har dessutom en pedagogisk inriktning. Dessa stöd ger tillsammans föräldrarna möjlighet att förena förvärvsarbete med föräldraskap. Föräldraförsäkring, god förskoleverksamhet och barnbidrag till alla barn har varit och är hörnstenar i regeringens familjepolitik. Utgångspunkten för familjepolitiken är barnens bästa och jämställdhet mellan kvinnor och män. Föräldraförsäkringen gör det möjligt för båda föräldrarna att kombinera arbete med familj och underlättar för såväl kvinnor som män att ta ansvar för sina barn. Försäkringen utgår från att barnet både behöver och har rätt till båda sina föräldrar. Försäkringens konstruktion med ersättning för inkomstbortfall och att reservera tid för båda föräldrarna är viktig i regeringens arbete för jämställdhet. Regeringen har ingen avsikt att lämna sin linje inom familjepolitiken. En politik där förvärvsarbete utgör basen för barnfamiljernas ekonomi. Kvinnor och män i kan kombinera förvärvsarbete med familj. Nästan alla småbarnsmammor arbetar utanför hemmet. Med den kvinnliga förvärvsfrekvensen följer också höga födelsetal.
frs · GO12761 · 2001-02-28 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:761 om dubbla reklamskatter i har frågat statsrådet vilka åtgärder han avser att vidta för att dubbel reklamskatt inte ska drabba publikationer med spridningsområde över statsgränser. uppger att en dansk tidning, som också kommer ut på andra sidan med svenska annonser, får betala reklamskatt även i . Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på frågan. Enligt lagen om skatt på annonser och reklam ska reklamskatt betalas för annons, som är avsedd att offentliggöras inom landet, och för reklam, som är avsedd att spridas inom landet i annan form än annons. Reklamskatt ska betalas för annonsblad som förs in till . I finns ingen reklamskatt. Någon dubbelbeskattning sker därför inte av ett annonsblad som både distribueras i och i . reklamskatteutredning föreslog i sitt betänkande SOU 1997:53 ett avskaffande av reklamskatten. Utredningen gjorde i sitt betänkande en noggrann genomgång av de problem som föreligger beträffande reklambeskattningen. Utredningens uppfattning var att det saknas förutsättningar att komma till rätta med de påtalade bristerna i reklambeskattningen. Nästan samtliga remissinstanser tillstyrkte utredningens förslag att avskaffa reklamskatten. Regeringen uttalade i proposition 1997/98:150 att man anser att reklamskatten bör avskaffas. Man konstaterade dock att det saknades förutsättningar att finansiera ett totalt avskaffande av reklamskatten. Eftersom regeringen ansåg att det förelåg särskilt allvarliga problem när det gällde beskattningen av reklamtrycksaker föreslogs ett avskaffande av reklamskatten i denna del. Reklamskatten på reklamtrycksaker avskaffades . Regeringen anser fortfarande att hela reklamskatten bör avskaffas. Det är dock inte möjligt att nu säga när förutsättningar för finansiering av ett sådant avskaffande kan komma att föreligga.
frs · GO12762 · 2001-02-28 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:762 om vindkraftens utbyggnad har frågat miljöministern om han avser verka för att en handlingsplan för vindkraften görs. Arbetet är så fördelat inom regeringen att det är jag som ska svara på frågan. Energipolitiken syftar till att skapa villkor för en effektiv energianvändning och en kostnadseffektiv svensk energiförsörjning med låg negativ påverkan på hälsa, miljö och klimat samt till att underlätta omställningen till ett ekologiskt uthålligt samhälle. I detta sammanhang spelar vindkraften en nyckelroll. En god handlingsberedskap för en fortsatt vindkraftsutbyggnad är därför av strategisk betydelse. Det pågår ett omfattande arbete för att skapa långsiktigt stabila förutsättningar för vindkraftsutbyggnaden i . I proposition 1999/2000:134 om de ekonomiska förutsättningarna för elproduktion från förnybara energikällor föreslog regeringen att ett system för handel med certifikat baserat på kvoter ska tas fram med sikte att träda i kraft . beslutade i enlighet med regeringens förslag. En utredare med uppgift att utforma systemet med certifikathandel (dir. 2000:56) har tillsatts. Arbetet ska vara klart . ekonomiska vårproposition meddelade regeringen sin avsikt att återkomma till med förslag till planeringsmål för vindkraft. Regeringen har gett i uppdrag att lämna förslag till lämpliga planeringsmål, göra en konsekvensanalys och lämna förslag till åtgärder för att möjliggöra att sådana mål uppfylls. I uppdraget ingår även att ta fram underlag för bedömning av behovet och kostnader för nätförstärkningar i olika delar av landet. Uppdraget ska redovisas . har ansvar för att peka ut områden som kan bedömas vara av riksintresse för energiproduktion och energidistribution enligt 3 kap. . gjorde i sitt slutbetänkande (SOU 1999:75) den bedömningen att det är ute till havs som den avgjort största potentialen finns för utbyggnad av vindkraften som konflikterna med andra intressen sannolikt är mindre. Regeringen beslutade därför att tillsätta en arbetsgrupp inom med uppgift att kartlägga förutsättningarna för lokalisering av vindkraftverk till havs- och fjällområden. I ett första steg ska arbetsgruppen redovisa förslag på några områden, främst till havs, vilka kan bedömas som lämpliga för pilotprojekt. Arbetsgruppen har i en delrapport lämnat förslag till hur detta arbete ska bedrivas vidare. Det samlade pågående arbetet kommer att utgöra underlag till kommande energipolitiska program. Regeringen avser att presentera en energipolitisk proposition . Sammanfattningsvis vill jag framhålla att det pågår flera aktiviteter som sammantagna utgör ett viktigt underlag till en handlingsplan för vindkraftens utbyggnad. Det är angeläget att de kommuner som har goda vindenergiresurser behandlar mark- och vattenanvändningsfrågor i sina översiktsplaner. Länsstyrelserna har fått i uppdrag att i sin årsredovisning följa upp denna fråga.
frs · GO12763 · 2001-02-28 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:763 om svältens offer i har frågat utrikesministern om svältens offer i . Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska besvara frågan. Den humanitära situationen i är mycket svår. Landet drabbades hårt av och därmed förlusten av den främsta biståndsgivaren och handelspartnern samt av de upprepade naturkatastroferna . Därtill kommer det faktum att öppning utrikespolitiskt inte har åtföljts av nödvändiga politiska och ekonomiska reformer. Ca 23 miljoner människor befinner sig i en allvarlig humanitär situation. Till skillnad från andra länder med "fickor" av svält så är en hel befolkning drabbad i . Det övergripande målet för det humanitära biståndet till har varit att lindra följderna efter naturkatastroferna åren 1995@1997. Det omfattande bistånd som har lämnats har avvärjt en humanitär katastrof. Såväl livsmedels- som hälsosituationen är dock fortsatt alarmerande. har genom Sida bidragit med i humanitärt bistånd till . Detta stöd har huvudsakligen kanaliserats genom FN-organen och Röda , men till viss del även genom internationella enskilda organisationer. Sidas erfarenhet av samarbetet med genomförande organisationer är mycket god. Trots svårigheter för de FN-organ och internationella organisationer som verkar i (till följd av brist på information, statistik och möjlighet att genomföra spontan uppföljning) är det viktigt att det humanitära biståndet fortsätter, för att krisen i landet inte ska fördjupas. tillhör (enligt statistik från för ) de sex största givarna vad avser humanitärt bistånd till (av det totala humanitära biståndet till landet). lämnade via Sida i bistånd till landet. Därutöver allokerade WFP ca av det totala svenska bidraget till organisationen till nödhjälp till utsatta grupper i . har svarat på de sex appeller om katastrofbistånd till som FN gått ut med . Appellen 2001 lanserades i , under ledning av WFP:s direktör samt FN:s humanitära koordinator för . Årets appell uppgår till . Det svenska stödet till appellen är . Europeiska unionen har varit en av de största biståndsgivarna till , och har bidragit med ca . Biståndet inriktas bl.a. på livsmedelsdistribution och jordbruksinsatser. Implementering har skett genom WFP och enskilda organisationer. Det fortsatta svenska humanitära biståndet till ska bidra till att undvika en fortsatt försämring av försörjnings- och hälsoläget samt förebygga hungersnöd. Fokus bör därför ligga på hälso- och livsmedelssäkerhetsinsatser, och därutöver kompletteras med insatser inom lokal kapacitetsutveckling och utbildning. En målsättning som såväl som Europeiska kommissionen har är att komplettera det humanitära biståndet med bistånd som kan leda till högre produktion.
frs · GO12764 · 2001-02-28 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:764 om Miljöhälsorapport har frågat mig om jag har för avsikt att ta initiativ till att en heltäckande bild skapas i frågor som rör miljörelaterad ohälsa och arbetsmiljö genom att uppmana verken att samverka i frågan. har på regeringens uppdrag presenterat Miljöhälsorapport vilken har utarbetats i samarbete med och miljömedicinska enheten vid . Rapporten, som är den första i sitt slag, utgår från det ansvar som har enligt för frågor som rör hälsorisker i miljön och riktar sig i första hand till myndigheter på lokal, regional och central nivå, aktörer inom hälso- och sjukvården och inom andra sektorer som kan ha intresse av hälsorisker i miljön samt en intresserad allmänhet. I rapporten beskrivs dagens kunskap om de riskfaktorer som finns i den fysiska miljön och som bedöms vara mest intressanta från hälsosynpunkt. Dessutom görs en skattning av exponeringen bland befolkningen för några riskfaktorer och den fysiska miljöns betydelse för folkhälsan i , fördelat på olika sjukdomsgrupper. Ett fortlöpande samarbete pågår mellan de myndigheter som har ansvar för hälsorisker i den fysiska miljön, vilket förutom även inkluderar bl.a. , och , och som ansvarar för hälsorisker i arbetsmiljön. I Miljöhälsorapport är den kunskap som beskriver de riskfaktorer som finns i den fysiska miljön av stort intresse även för dem som ansvarar för arbetsmiljöfrågor. I arbetslivet är det dock ofta frågan om en högre exponering för hälsorisker i miljön än vad gäller befolkningen som helhet och riskfaktorerna är dessutom i många fall knutna till särskilda arbetsförhållanden eller yrkesgrupper. Detta föranleder bl.a. den särskilda lagreglering som finns vad gäller hälsorisker i arbetslivet och att särskilda gränsvärden sätts upp för yrkesmässig exponering för miljörelaterade hälsorisker. Sammanfattningsvis utgör Miljöhälsorapport enligt min uppfattning ett mycket viktigt kunskapsunderlag och en god grund för fortsatt samarbete i syfte att komma till rätta med hälsorisker i miljön både vad gäller befolkningen som helhet och i arbetslivet. Vidare förutsätter jag att myndigheterna även fortsättningsvis kommer att samarbeta i syfte att skapa en heltäckande bild i frågor som rör miljörelaterad ohälsa och arbetsmiljö.
frs · GO12765 · 2001-02-28 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:765 om prioriteringar i vården har frågat mig om regeringen avser att vidta några åtgärder för att säkra de av beslutade prioriteringarna i vården. Enligt hälso- och sjukvårdslagen åligger det varje landsting att erbjuda en god hälso- och sjukvård åt dem som är bosatta inom . Av lagstiftningen framgår vidare att den som har det största behovet av hälso- och sjukvård ska ges företräde till vården. Den kommunala likställighetsprincipen innebär vidare att det i princip inte är tillåtet för en kommun att särbehandla vissa kommunmedlemmar eller grupper av kommunmedlemmar annat än om det finns sakliga skäl för det. Grundläggande för svensk hälso- och sjukvård är således att den ska fördelas efter patienternas behov av vård och inte efter deras betalningsförmåga. Enligt min mening är det mot denna bakgrund mycket allvarligt att diskussionen om en offentlig vårdproducent ska kunna sälja vård till patienter som har privata sjukförsäkringar över huvud taget har aktualiserats. Finns det en överkapacitet på en klinik vid ett sjukhus bör de ta emot patienter från andra sjukhus inom som har längre väntetider. Det finns också enligt hälso- och sjukvårdslagen möjlighet att samarbeta med andra landsting där väntetiderna är längre. I landstingens planeringsansvar för hälso- och sjukvården ligger också att disponera sina resurser efter medborgarnas behov av vård. För mig ter det sig mycket märkligt att en landstingsklinik har möjlighet att bygga upp en extra volym för att sedan börja sälja sjukvårdstjänster på en öppen marknad. Finns det överkapacitet inom en specialitet måste resurserna omfördelas till områden som har större behov av resurserna. Enligt mitt förmenande är lagstiftningen på detta område tydlig. Jag förutsätter därför att landstingen följer hälso- och sjukvårdslagen och tillgodoser invånarnas behov av vård på lika villkor. Regeringen följer noga den pågående diskussionen inom . Till saken hör också att regeringen i direktiven till utredningen om Medborgerligt inflytande m.m. vid förändringar av ägar- eller driftsformer inom vården har gett den särskilda utredaren i uppdrag att studera de legala förhållandena om ett privat drivet akutsjukhus säljer sjukvårdstjänster även till andra än . Utredaren ska särskilt analysera om en sådan konstruktion överensstämmer med målen som de uttrycks i hälso- och sjukvårdslagen samt i kommunallagens bestämmelse om lika behandling av kommunmedlemmar.
frs · GO12766 · 2001-02-28 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:766 om underhållsstödet har frågat mig vilka åtgärder jag tänker vidta för att inte en ökning av underhållsstödet ytterligare ska belasta dem med låga löner eller de som går på a-kassa. Målet för regeringen är att inom ramen för den generella välfärdspolitiken stödja barnfamiljerna på ett effektivt sätt. De familjeekonomiska stöden ska utformas så att de ger goda möjligheter för barnfamiljerna att själva påverka sin ekonomiska situation. En fråga som diskuteras är hur man bäst kan stödja barnfamiljer och särskilt ensamstående föräldrar. Det finns flera sätt att stödja ensamförälderhushållen. En möjlighet är att höja underhållsstödet. Om vi väljer denna möjlighet är det självklart att också se över reglerna för de underhållsskyldiga föräldrarna. En viktig utgångspunkt inom underhållsstödet är att båda föräldrarna ska sörja för sina barn. Det kan också finnas andra sätt att stödja ensamföräldrar. som kommer att lämna sitt betänkande har behandlat dessa frågor. Det är min avsikt att remittera betänkandet och därefter bereda frågan i regeringen.
frs · GO12767 · 2001-02-28 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:767 om toppmötet i har frågat statsministern hur han avser agera för att demonstranter kan komma i dialog med deltagarna vid i den 23@24 mars 2001. Frågan har överlämnats till mig. Den har höga ambitioner om öppenhet och dialog mellan EU:s företrädare och medborgarna, inte minst under det svenska ordförandeskapet. Därför erbjuds olika möjligheter till information och diskussion inför EU-möten som arrangeras i . Regeringen försöker också kontinuerligt få till stånd en dialog med olika folkrörelser i de frågor som behandlas av EU. Ett väl fungerande EU-samarbete kräver en ständig förankring hos medborgarna i unionen. Regeringsföreträdarna som deltar i EU:s möten utför ett arbete å sina länders vägnar. Det ligger i sakens natur att mötesdeltagarna måste ha möjlighet att fokusera på dessa uppgifter. Det är också rimligt att delegater kan anlända till och lämna mötesplatsen på ett snabbt och effektivt sätt. Det är allmänt känt att små grupper har försökt störa och hindra EU-möten. Detta är oacceptabla angrepp på den demokratiska processen och har inget stöd hos en bred allmänhet. Polisen har att göra bedömningen hur våldshandlingar kan förhindras.
frs · GO12769 · 2001-02-28 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:769 om vapenexport till har frågat om utrikesministern avser tillåta export av de europeiska alternativen som håller på att tas fram till den amerikanska . I chilensk press har uppgifter förekommit att medan sagt nej till chilenska önskemål att få köpa den amerikanska missilen, motsvarande begränsningar inte skulle finna för de europeiska konkurrerande alternativen till F 16, Mirage respektive JAS 39 . Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på frågan. Någon europeisk motsvarighet till den amerikanska finns inte . En robot av samma typ, men med kortare räckvidd, är den helfranska . För det svenska försvarets behov har JAS 39 tillsvidare utrustats med ett begränsat antal amerikanska . Någon möjlighet av använda med Gripen föreligger inte utan skulle fordra en kostsam anpassning av flygplanssystemet. deltar industriellt i ett europeiskt projekt för en nästa generation medeldistansrobot av AMRAAM-typ, benämnd Meteor. Denna robot kommer enligt nuvarande planering att kunna tas i bruk ca . Projektet är ett av de framtidsprojekt som förväntas falla under det s.k. bestämmelser. Såsom redovisas i regeringens proposition 2000/01:49 bestäms då exportmöjligheterna för roboten enligt regler som är fullt ut förenliga med nuvarande svenska regelverk. Ett land som önskar att införskaffa det svenska stridsflygplanet kan inte anskaffa AMRAAM från utan måste vända sig till i den frågan.
frs · GO12771 · 2001-02-28 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:771 om bolag med offentligt ägande och konkurrens har frågat mig om jag är beredd att vidta sådana åtgärder att t.ex. universitetsvärlden inte driver verksamhet med statliga pengar i hel- eller halvoffentliga bolag och därmed konkurrerar ut privata initiativ. Universiteten och högskolorna omfattas av kapitalförsörjningsförordningen (1996:1188) i vilken föreskrivs att en myndighet inte utan regeringens medgivande får använda statens medel för att bilda bolag, stiftelser, föreningar eller liknande rättssubjekt. En myndighet får inte heller använda statens medel för att förvärva aktier eller göra andra kapitaltillskott i sådana rättssubjekt. Som framgår av propositionen Statlig förvaltning i medborgarnas tjänst (prop. 1997/98:136) och den efterföljande riksdagsbehandlingen (bet. 1997/98:KU31, rskr. 1997/98:294) ska regeringens medgivande enligt kapitalförsörjningsförordningen användas mycket restriktivt och bara när det finns tungt vägande skäl. Vidare får en myndighet enligt donationsförordningen (1998:140) åta sig att förvalta en stiftelse. Detta gäller dock endast om ändamålet med stiftelsen har ett nära samband med myndighetens verksamhet. Enligt regeringens mening kan bolagsbildningar vara ett för högskolan värdefullt komplement till samverkan inom myndighetsformens ram, särskilt när det gäller samverkan med näringslivet i forskningsfrågor. För detta ändamål har därför holdingbolag, skilda från den juridiska personen staten, bildats. Dessa finns vid elva lärosäten. Verksamheten i denna form bedömdes få bättre förutsättningar vid en tydligare ansvarsfördelning, ekonomiskt och juridiskt, gentemot universitetens och högskolornas traditionella huvuduppgifter. Holdingbolagens syfte är bl.a. att stärka samarbetet mellan forskarvärlden och näringslivet genom att exploatera kommersialiserbara forskningsresultat och därmed nå en, främst industriell, tillämpning av den kunskap som finns vid lärosätena. Målsättningen är att ägandet av de bolag som drivs i holdingbolagens regi ska avyttras på den privata kapitalmarknaden. I samband med beslutet om att bilda holdingbolag inledde regeringen även ett arbete som innebar att universiteten och högskolorna skulle ompröva sina engagemang i bolag, stiftelser och andra associationer utanför holdingbolagen. Avsikten med detta var att renodla verksamheten inom staten och koncentrera resurserna på kärnverksamheterna grundutbildning, forskarutbildning och forskning. I det aktuella fall som hänvisar till, InDevelop i , ägs bolaget bl.a. av stiftelser som förvaltas av . Detta bolag ägs sålunda inte av staten. Sammantaget syftar regeringens politik avseende bolag, stiftelser och andra associationer till att skapa bättre möjligheter att exploatera forskningsresultat så att universiteten och högskolorna bidrar till en positiv utveckling i hela landet. Det är också regeringens uppfattning att s.k. avknoppningsföretag som till vissa delar ägs av staten successivt, , bör säljas av på den privata kapitalmarknaden.