ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · GP11297 · 2001-11-27 00:00:00 — Fråga 2001/02:297 av () till justitieminister om barnpornografi på Internet Inför inrättandet av den särskilda grupp som arbetar mot barnpornografi vid , Underrättelseenheten för särskilda brott, tillsattes en utredning. Utredaren föreslog att 13 tjänster skulle inrättas hos polisen att spåra barnpornografi. Det verkliga resultatet blev tre tjänster och av och till två projektanställda. har utvecklingen på Internet fortsatt. Mängden av barnpornografi har kraftigt ökat och kommersialiserats. Det går att abonnera på databaser med mellan 5@40000 barnpornografiska bilder till en kostnad runt . Teknikutvecklingen medför att oerhört stora mängder barnpornografi i digital form kan hanteras och sändas blixtsnabbt. Den senaste Peer-to-peer-tekniken medför att spårning av dessa överföringar blir omöjliga att upptäcka om det inte sker spaning kontinuerligt så att de kan upptäckas under de som överföringen sker. Därför behövs de tjänster som utredningen föreslog och med tanke på utvecklingen troligtvis fler. Avser ansvarig minister verka för att tillräckligt med resurser avsätts för att spåra barnpornografi på Internet?
fr · GP11298 · 2001-11-27 00:00:00 — Fråga 2001/02:298 av () till justitieminister om barnsexhandel Den alltmer ökande exploateringen och handeln med barn medför att många länder ökar sina antal dömda gärningsmän. Det redskap som används är tillämpning av extraterritoriella strafflagar. Vid den första världskongressen mot kommersiell exploatering av barn, som hölls i , enades 122 länder om att staterna skulle tillämpa och stärka sina extraterritoriella strafflagar. I den svenska nationella handlingsplanen mot kommersiell sexuell exploatering av barn sägs inget om att göra några satsningar på att lagföra och effektivisera lagföring av barnsexturisters övergrepp. Det ansågs tydligen att lagen var tillräckligt bra som den var. Men dagens sanning talar ett annat språk. Endast en dom finns i där svensk begått sexualbrott utomlands, medan hundratals rättsfall har resulterat i dom i våra västerländska grannländer. Min fråga handlar om alla de fall som ständigt läggs ner i på grund av bristande bevisföring. Det finns exempel på åklagare som inte ens tillåtits åka till landet där brottet begåtts för att inhämta bevismaterial. För mig är det en gåta att Riksåklagaren förhåller sig passiv, det är oacceptabelt. Avser ansvarig minister verka för att deklaration och handlingsplan för att motverka barnsexhandel antagen vid världskongressen i efterlevs även i ?
fr · GP11299 · 2001-11-27 00:00:00 — Fråga 2001/02:299 av () till jordbruksminister om salmonellaintyg Det är med stor oro jag noterat verkningsgraden på de svenska tilläggsgarantierna avseende salmonella. I och med att tar bort kravet på obligatorisk salmonellakontroll av alla köttberedningar (oavsett köttslag) som importerats från annat EU-land, samt att föreskriften nu förändras, riskerar översvämmas av importerade kött- och kycklingprodukter som inte är salmonellakontrollerade i ursprungslandet. Det finns heller inga krav på att produkterna behöver testas i mottagarlandet, dvs. Inga intyg krävs. Svensk lagstiftning gäller dock @ att ingenting får säljas som är smittat med salmonella @ men det är tveksamt om det finns personella, tidsmässiga eller ekonomiska resurser hos eller i kommunerna, att följa upp och kontrollera att importörerna lever upp till detta krav. Det finns heller inget krav på att salmonellatest ska ingå i företagens egenkontroll. Tilläggsgarantierna omfattar allt rått kött men inte köttberedningar. I och med att du marinerar köttet med t.ex. saltlake så sorterar köttet under köttberedningar och behöver därigenom inte genomgå obligatorisk salmonellakontroll. Ett kryphål i lagen och i våra tilläggsgarantier! Vi riskerar att sätta folkhälsan på spel genom importer som inte är garanterat salmonellakontrollerade. Vi vet också att flera salmonellatyper ute i och resten av världen är resistenta mot antibiotika, en del t.o.m. med multiresistenta. Svenska konsumenter kan inte göra medvetna val eftersom vi inte får märka våra produkter med att de är salmonellafria. Avser ministern vidta några åtgärder i frågan?
fr · GP11300 · 2001-11-27 00:00:00 — Fråga 2001/02:300 av () till socialminister om Rohypnol på anstalter I samband med en interpellationsdebatt mellan socialministern och mig uppdrog socialministern åt att med omedelbar verkan klassa Rohypnol som tung narkotika. före hade ett annat av statsråden @ justitieministern @ sällat sig till den skara som förordar ett totalförbud av sömnmedlet. "Med en starköl förvandlar det ungdomar till mördarmaskiner", menade han då. De flesta ungdomar är inte våldsbenägna i grunden. Tyvärr kan man inte säga detsamma om många av internerna i de svenska fängelserna. Därför är det särskilt upprörande att Rohypnol fortfarande ordineras ute på anstalterna, något som behandlas i en artikel i . I artikeln kan man bl.a. läsa att man enligt fängelseläkaren "bör undvika benzodiazepiner eftersom det finns så många missbrukare på våra anstalter." Våldsbenägenheten uppstår normalt i kombination med alkohol. Tyvärr är inte fängelserna fullständigt torrlagda. Viss illegal införsel sker alltid, och dessutom har flertalet interner permission emellanåt. Det är minst sagt tveksamt om Rohypnol är ett lämpligt läkemedel, i synnerhet bland interner. Om vi ska komma till rätta med problemet måste det skapas en dialog mellan lagstiftaren, medicinsk expertis och övriga berörda parter. Vilka åtgärder ämnar socialministern vidta för att skapa en sådan dialog?
fr · GP11301 · 2001-11-27 00:00:00 — Fråga 2001/02:301 av () till statsrådet om arbetssökande med barn Regeringen är väl medveten om att gravida kvinnor väljs bort på arbetsmarknaden. På detta område har regeringen utlovat en översyn av nuvarande förhållanden. Ett angränsande problem som inte ryms inom samma lagar och inte heller inom ansvarsområde är att ensamstående mödrar väljs bort bland arbetssökande. De får inte sökta arbeten med motiveringen att deras barn kan bli sjuka. Alltför många arbetsgivare anger vid anställningsintervjuer att de inte vill ha anställda som kan komma att vårda sjukt barn. Man väljer en man eller en kvinna som har uppväxta barn framför en kvinna som har barn i förskole- och tidig skolålder. Denna inställning till föräldraskapet är förkastlig varhelst vi möter den. Jag anser att det är extra stötande att mödrar diskrimineras för sitt föräldraskap i verksamheter inom vår offentliga sektor eller verksamheter som på annat sätt finansieras med offentliga medel. Det kan gälla fast anställning likaväl som arbetstillfällen som finansieras av arbetsmarknadsåtgärder och inom skiftande projekt. Inom verksamheter där regeringen har direkta och indirekta styrmöjligheter genom myndigheter och i dialog med landsting och kommuner så borde åtgärder vidtagas . Detta är ett problem såväl för samhället och arbetsgivarna som det är för mödrarna. Min fråga är vad minister har vidtagit för åtgärder för att i första hand offentligt finansierad verksamhet inte ska kunna välja bort en mor med motiveringen att barnen kan bli sjuka.
fr · GP11302 · 2001-11-28 00:00:00 — Fråga 2001/02:302 av () till näringsminister om konkurrensen inom inrikesflyget har i en studie visat att konkurrensen inom inrikesflyget är obefintlig och att tendensen har förstärkts . Utredningen föreslår bl.a. en översyn av nuvarande marknadsstöd för att stimulera introduktionen av nya flygföretag på flygplatserna. Under frågestunden avsåg näringsministern närmare studera studien och återkomma med åtgärder för att kunna öka konkurrensen mellan flygbolagen. Näringsministern sade bl.a att de bonussystem, som stora flygbolag har, kunde vara hindrande. Enligt min uppfattning är detta en marginell orsak och dessutom affärsmässig. Bonussystem ska inte politiker besluta om, eller förbjuda. Däremot är start- och landningstiderna, s.k. slots, mer av intresse ur konkurrenssynpunkt. Sannolikt är det så att värdefulla slots köps upp av olika bolag som ingår allianser med varandra. Det är nästan omöjligt för nya flygbolag att få in en fot på marknaden, i synnerhet vad gäller attraktiva start- och landningstider (2001:40). Det torde vara detta som ger ökande kundunderlag och möjligheter till bonus, inte bonussystemen i sig. Genom ett auktionsförfarande av slots skulle denna utstängningseffekt kunna undvikas. Även nya bolag skulle kunna få tillgång till attraktiva start- och landningstider. Auktionen skulle även kunna innebära att vinster flyttades över från bolagen till flygplatserna och att konkurrensen ytterligare skulle öka om flygplatserna privatiserades. Vilka åtgärder avser näringsministern vidta för att belysa auktionsförfarande av s.k. slots och privatisering av flygplatserna i sin kommande åtgärdsanalys?
fr · GP11303 · 2001-11-28 00:00:00 — Fråga 2001/02:303 av () till näringsminister om handläggningstider För att avsevärt minska sina transporter på landsväg, inom och utom landet, har företaget planerat för en omfattande järnvägssatsning. Företaget har som mål att öka järnvägstransporterna från till och i motsvarande grad minska vägtransporterna. I första hand handlar det om transporter mellan företagets centrala lager i och men i en förlängning mellan flertalet länder i . För att klara de miljökrav som finns på den s.k. mellan centrala och har företagets transportbolag beställt ellok hos ett franskt företag. På grund av leveransförseningar av loken är nu enda lösningen att använda sig av diesellok under en övergångstid. Då dessa bullrar mer och troligen inte klarar de miljökrav som finns på har handläggningen fördröjts hos . De alternativ som finns är antingen att en tillfällig dispens erhålls av kommunen för att köra med diesellok eller att företaget fortsätter att köra sina transporter med de ur miljösynpunkt sämre alternativet långtradare. Jag vill därför fråga: Vilka åtgärder avser näringsministern vidta för att förkorta handläggningstider?
fr · GP11304 · 2001-11-28 00:00:00 — Fråga 2001/02:304 av () till näringsminister om sjömanslagen § 9 Av sjömanslagen §9 framgår följande:"Föreligger fara för att fartyg skall uppbringas av krigförande eller utsättas för krigsskada eller ökar faran härför väsentligt har , som har befattning på fartyget eller av arbetsgivaren anvisats arbete där eller ålagts att följa med detta, rätt att bli fri från anställningen, om sjömannen ej godtagit att följa med fartyget under angivna förhållanden." Med andra ord: Om ett svenskt handelsfartyg seglar i zoner där risk för krig föreligger och den enskilde sjömannen på grund av detta nekar att följa med, kan denne förlora sin anställning. Ett aktuellt exempel är det svenskflaggade fartyget som är chartrat av den brittiska försvarsmakten. Fartyget befinner sig i , dvs. en zon där risk för krig föreligger. Om någon vägrat att följa med så skulle denne enligt lagen kunnat mista sin anställning. Med anledning av ovanstående vill jag ställa följande fråga till ministern: Avser ministern vidta åtgärder för att sjömanslagen förändras på denna punkt?
fr · GP11305 · 2001-11-28 00:00:00 — Fråga 2001/02:305 av () till finansminister om beskattningen av realisationsvinster och har i en gemensam rapport på de finansiella marknaderna undersökt varför svenska bankkunder är relativt trögrörliga jämfört med andra branschers konsumenter. Den viktigaste källan i rapporten utgörs av 2000 intervjuer samt ett antal djupintervjuer med ett antal konsumenter som redovisat problem vid byte av bank. Enligt rapporten uppger konsumenterna flera hinder för att byta bank. Man finner det t.ex. svårt att överblicka hela bankens prissättning när korssubventionering ofta förekommer. Det kanske mest konkreta hindret för byte av bank som rapporten identifierar är realisationsvinstbeskattningen. En stor del av den svenska befolkningen sparar i fondandelar. Fonderna är ofta en del av bankens egen verksamhet och vid byte av bank vill konsumenten vanligtvis även ta med sitt fondsparande till den nya banken. Då konsumenten säljer sina fondandelar i den gamla banken för att köpa nya fondandelar i en ny bank får vederbörande betala realisationvinstsskatt i de fall en vinst har gjorts. Skatten hindrar därmed konsumenter från att byta bank. Skattereglerna borde i stället vara utformade så att realisationsvinstbeskattning uppstår först när konsumenten väljer att avsluta sitt fondsparande. Avser statsrådet att verka för en regelförändring beträffande realisationsvinstbeskattning på fondandelar så att realisationsvinstbeskattningen inte fungerar som ett hinder för en effektiv bankkonkurrens?
fr · GP11306 · 2001-11-28 00:00:00 — Fråga 2001/02:306 av () till statsminister om kastdiskriminering deliter, som anses oberörbara av högkastiga hinduer, krävde att deras problem skulle tas upp i samband med mot rasism, diskriminering och intolerans. Men de kände sig motarbetade av sin hindunationalistiska regering och deras fråga fick inte det genomslag som de önskat. Frågan om kastdiskriminering fick ändå ett internationellt genombrott. Enligt beräkningar från människorättsorganisationer lever det så många som i . Kastdiskriminering handlar om allt från möjlighet att välja yrke till att inte kunna välja livspartner. Delitkvinnorna tillhör de mest utsatta och diskriminerade. Enligt är av de 40000 kvinnor som våldtas deliter. Kvinnliga deliter är ofta förbjudna att komma in i kök och att vidröra köksredskap. som aktivt arbetat mot apartheid och undertecknat viktiga konventioner måste nu ta ett aktivt ansvar för att utrota kastdiskriminering. Som en konsekvens av erfarenheterna i måste nu ta initiativ. Vilken plats får kastdiskriminering i detta arbete? Min fråga till regeringen är: Vad har statsminister vidtagit för åtgärder i uppföljningsarbetet efter som inkluderar utrotandet av kastdiskriminering?
fr · GP11307 · 2001-11-29 00:00:00 — Fråga 2001/02:307 av () till justitieminister om luftpistoler eller soft air guns Soft air guns är en form av luftpistoler som enbart får säljas till ungdomar . Runt om i landet finns exempel på barn som är och som köpt eller kommit över denna typ av "vapen". Det är mycket svårt att se vilket vapen det är, då det ofta är en exakt kopia av ett riktigt vapen. Soft air guns har beslagtagits vid skolor, och polisen säger att de liknar riktiga vapen och kan vid ett hot eller stressat läge orsaka stora problem. Vapenlagen säger att luftpistoler inte får innehas av personer . Syftet är att yngre personer inte ska ha dessa vapen då de kan hanteras på ett felaktigt sätt. Risken är när soft air guns är så lika riktiga vapen att personer som använder dem kan hamna i lägen där omgivningen tror att vapnen är riktiga. Då måste polisen agera som om vapnen är skarpa. Det finns även en rättslig aspekt. När en person använder detta vapen vid hot, att det då inte bedöms som om vapnet vore skarpt. Med andra ord ett rån med en soft air gun skulle inte ge samma påföljd som ett rån med ett riktigt vapen. Några länder har bestämmelser att s.k. soft air guns inte får vara exakta kopior, utan ska ha en tydlig skarp färg som avviker. Vilka åtgärder avser statsrådet vidta för att förhindra att s.k. soft air guns kommer i händerna på barn och då kan förväxlas med riktiga vapen?
fr · GP11308 · 2001-11-29 00:00:00 — Fråga 2001/02:308 av () till justitieminister om polisens service Polisen har inte endast till uppgift att jaga bovar. På polismyndigheten ligger även en del myndighetsuppgifter som innebär service till allmänheten. En sådan uppgift är utfärdande av vapenlicens. I de större polisdistrikten förekommer det att handläggningstiden för utfärdande av vapenlicens är . Detta påverkar inte endast licenssökarna utan även vapenhandlarna, som i och med detta är tvungna att ha vapen reserverade för licensansökan . Detta får en direkt negativ påverkan på deras kassaflöde. Att på grund av administrativa brister behöva vänta på en ny licens är givetvis frustrerande för en jägare som upptäcker att han inte kan få en ny licens, vid exempelvis ett vapenhaveri under pågående jaktsäsong. För företagaren innebär den dåliga servicen, förutom andra olägenheter, även ekonomiska förluster. Myndighetsutövning som ger ekonomiska konsekvenser för näringsverksamhet måste skötas på ett sätt så att inte enskilda näringsidkare lider ekonomiska förluster. Vilka åtgärder är justitieministern beredd att vidta för att korta väntetiderna för erhållande av vapenlicenser?
fr · GP11309 · 2001-11-29 00:00:00 — Fråga 2001/02:309 av () till statsminister om öppna bolagsstämmor i statliga företag Hela svenska folket påverkas av hur de statliga företagen sköts. Staten är ägare till ett stort antal företag. De har en sammanlagd omsättning på . De har hundratusentals anställda och de påverkar vardagen för många enskilda personer, liksom som nation. Helstatliga bolaget har extra bolagsstämma . Dagordningen på kallelsen för stämman hemligstämplades av . Många handlingar som rör bolaget har också hemligstämplats av samma departement. Enligt pressuppgifter föreslås att staten ska skjuta till till bolaget, men underlaget är hemligt. Skötseln rapporteras och ägandet utövas på bolagsstämman. Men alla är inte välkomna dit. Jag anser att bolagsstämmor i statliga bolag bör vara offentliga och öppna. , som regeringen sägs driva, borde börja med att öppna de statliga bolagens stämmor. Vilka åtgärder avser statsministern vidta för att öppna bolagsstämmor i statliga bolag för offentlighet?
fr · GP11310 · 2001-11-29 00:00:00 — Fråga 2001/02:310 av () till socialminister om den ökande alkoholkonsumtionen Vi köper mer och mer sprit utomlands. Nästan 6 av 10 flaskor är resesprit, insmugglat eller hembränt. Regeringens alkoholpolitik för att undvika ohälsa sekundärt till högt alkoholintag synes ha kört fast, dvs. hög beskattning och försäljning via bolagsmonopolet har inte minskat konsumtionen. drack svenskarna sprit och har siffran vuxit till . Finansministern har i interpellationsdebatt menat att sänkta skatter på alkohol skulle öka antalet alkoholskador. visar siffror att alkoholkonsumtionen ökar trots höga skatter. Regeringen har tydligen diskuterat andra vägar än sänkt skatt och upphört bolagsmonopol för att minska smuggling och hembränd sprit i konsumtionsleden. Vilka åtgärder har socialministern nu tänkt föreslå för att minska hälsoriskerna avseende alkoholens skadeverkningar?
fr · GP11311 · 2001-11-29 00:00:00 — Fråga 2001/02:311 av () till statsrådet om de disciplinära åtgärderna i skolan I grundskoleförordningen (1994:1194), 6kap. 9§ redovisas de disciplinära åtgärder en skola kan använda sig av då en elev uppfört sig illa i skolan. Dessa åtgärder är: Att uppmana eleven att ändra sitt beteende. Att kontakta vårdnadshavare. Att visa ut elev för återstoden av undervisningspasset. Att ge elev kvarsittning, dvs. att låta eleven under uppsikt stanna i skolan högst efter skoldagens slut. Den sista av dessa åtgärder sänder på många sätt bakvända signaler. Straffet när en elev uppför sig illa blir att eleven får stanna i skolan, dvs. på sin arbetsplats. Mycket talar för att signalen i stället borde vara att skolan är rolig, och att det är en arbetsplats där elever vill vistas. Mot denna bakgrund är det önskvärt med en diskussion om inte en bättre disciplinär åtgärd i stället skulle vara att kunna relegera en elev från sin skola under en . Mot denna bakgrund vill jag ställa följande fråga till skolministern: Vilka åtgärder avser statsrådet vidta för att se över vilka disciplinära åtgärder som är möjliga att vidta mot elever som inte sköter sig i skolan?
fr · GP11312 · 2001-11-29 00:00:00 — Fråga 2001/02:312 av () till statsrådet om arbetsmarknaden i är mycket expansiv. Vad som framträder är ett regionalt och internationellt tryck för förändringar i många frågor som ligger på statens beslutandenivå. Målet, som anges i regeringsavtalet om byggandet av den fasta förbindelsen över och om ekonomisk integration, i synnerhet avseende bostads- och arbetsmarknad, är högt ställt. Att arbeta i båda länderna är dock lång ifrån oproblematiskt. Om man inte är fast anställd utan arbetar deltid, på timvikariat, som frilansare etc., måste man, om man inte arbetar i båda länderna under samma vecka, enligt AMS sätt att se på saken, pendla mellan de båda ländernas a-kassor. Arbejdsdirektoratet i ser däremot till var man haft sin huvudsakliga sysselsättning, och menar att det är i det landet man ska vara arbetslöshetsförsäkrad. Ett exempel: En servitör som är bosatt i , timvikarierar både i och . Eftersom arbetet utförs efter behov så är en längre planläggning orealistisk, och det händer att arbete vissa veckor sker endast i . Följden blir att övergångsansökningarna och inträdesansökningarna i de båda ländernas a-kassor blir så frekventa att servitören ofta inte hunnit få övergångshandlingarna från a-kassan förrän det är dags att begära inträdeshandlingar till samma a-kassa. En absurd situation som borde kunna undanröjas av AMS, med den mer pragmatiska danska tolkningen. Mot bakgrund av det anförda vill jag fråga vilka åtgärder statsrådet avser vidta för att kunna lösa det ovan beskrivna problemet?
fr · GP11313 · 2001-11-29 00:00:00 — Fråga 2001/02:313 av () till finansminister om avdrag för gåvor till ideella organisationer På många håll i världen är det möjligt att göra skatteavdrag för kostnaden för gåvor till ideella organisationer. Exempelvis har övriga 14 EU-länder olika typer av system för avdrag. I vårt grannland har medborgarna viss möjlighet att göra avdrag för gåvor. Där ges rätt till skatteavdrag för såväl enskilda personer som näringsidkare när det är fråga om gåvor till vetenskaplig forskning eller yrkesutbildning som kan ha betydelse för organisationernas verksamhet. I och finns 180000 registrerade välgörenhetsorganisationer. Dessa står under tillsyn av en statlig myndighet (The ). Enskilda kan sägas erhålla skattelättnader/avdrag genom gåvor till brittiska välgörenhetsorganisationer på olika sätt. Gåvohjälp (Gift Aid), avlöningsgåvosystem (Payroll Giving Scheme) som drivs av arbetsgivaren eller genom att ge bort aktier eller värdepapper. I och har man system som tillåter att man gör avdrag även för gåvor till olika typer av ideella föreningar och kyrkor. Detta är ett stort stöd för denna typ av organisationer, eftersom deras verksamhet till stor del bygger just på frivilligt givande från medlemmar. Avser ministern vidta några åtgärder för att göra det möjligt för svenska medborgare att göra avdrag för sina gåvor till ideella organisationer?
fr · GP11314 · 2001-11-29 00:00:00 — Fråga 2001/02:314 av () till socialminister om passiv rökning Passiv rökning orsakar att drygt 1000 personer drabbas av hjärtinfarkt. 500 av dessa avlider. Det framgår i den miljöhälsorapport som överlämnats till regeringen . Bakom den står bland annat . Den som röker en cigarett andas själv in högst en fjärdedel av röken, resten går ut i omgivningen. av befolkningen i åldrarna 19@81 dvs. ca 600000 svenskar utsätts för passiv rökning . På restauranger och andra serveringslokaler hittar man de högsta exponeringarna. Som jag ser det ska arbetstagare på restauranger och kaféer inte behöva utsättas för sådana gifter som är totalförbjudna i andra arbetsmiljöer. Det är hög tid att även restauranger och kaféer bli rökfria. Dessutom bör ju också astmatiker och allergiker få möjlighet att gå på restauranger. förslag är att skärpa tobakslagen, så att det nuvarande undantaget för restauranger och kaféer om förbud för rökning i offentliga lokaler tas bort. Vad avser ministern göra för att restauranger och kaféer ska bli rökfria?