ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
frs · GO12872 · 2001-03-20 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:872 om merkostnad vid vindkraftsutbyggnad har frågat mig vilka åtgärder jag avser vidta med anledning av den merkostnad som har uppkommit för elabonnenterna vid utbyggnaden av vindkraften. Låt mig börja med att säga att jag känner till de problem som tar upp. I ellagen finns det en särskild bestämmelse om nätavgiften för småskaliga elproduktionsanläggningar. Enligt denna bestämmelse ska en innehavare av en småskalig elproduktionsanläggning (gräns 1,5 MW) endast betala den del av nätavgiften som motsvarar den årliga kostnaden för mätning, beräkning och rapportering. Innehavaren slipper alltså betala den del av avgiften som grundas på drift och underhåll av nätet. Denna kostnad fördelas i stället på övriga kunder i nätföretagets område. Enligt ellagen ska flera små produktionsanläggningar som är belägna i närheten av varandra och gemensamt matar in el på ledningsnätet betraktas som separata anläggningar när denna bestämmelse tillämpas. Det innebär att även nätavgiften för större vindkraftsparker beräknas på detta sätt. Detta är alltså fallet för . Jag vill nämna att när det gäller anslutningsavgifter finns det inga särskilda regler för småskaliga elproduktionsanläggningar. I de fall anslutningen av en anläggning medför kostnader, som till någon del kan vara till nytta för någon annan kund inom området, får dessa kostnader dock inte enbart hänföras till den begärda anslutningen. Kostnaden ska även i detta fall ingå i underlaget för nättariffen för samtliga kunder. Detta kan t.ex. gälla för förstärkning av nätet för att kunna ta emot den producerade elen från nya anläggningar. Reglerna om utformning av nätavgiften för småskaliga produktionsanläggningar syftar till att underlätta utbyggnad av sådana anläggningar. Detta tycker jag är i grunden bra. En kraftfull utbyggnad inom ett begränsat område kan dock innebära att övriga abonnenter inom nätområdet får ta en relativt hög andel av kostnaderna. Regeringen avser att presentera en energipolitisk proposition . En viktig fråga i denna kommer att vara införandet av ett nytt system för att skapa långsiktigt stabila ekonomiska förutsättningar för förnybar elproduktion. Systemet bygger på handel med certifikat baserat på kvoter och ska tas fram med sikte att träda i kraft . I propositionen ska också behandlas behovet av komplement till detta system, t.ex. frågan om regler för nätanslutning. Målet är att en fortsatt utbyggnad av vindkraften inom ramen för det nya systemet med gröna certifikat ska kunna ske med en rättvis fördelning av kostnaderna för näten och att abonnenter i områden med stor utbyggnad inte ska missgynnas ekonomiskt.
frs · GO12873 · 2001-03-21 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:873 om studiemedel för dansutbildning har frågat mig om jag avser att vidta åtgärder för att dansstuderande ska kunna fullfölja sina treåriga studier. Det reformerade studiestödet som införs fr.o.m. är i flera avseenden mer generöst än det tidigare studiestödet. Bidragsdelen höjs med , fribeloppet stiger väsentligt och studiestödet blir pensionsgrundande. Dessa förbättringar kostar . I samband med detta måste man göra vissa prioriteringar. I det nya studiestödssystemet är huvudregeln precis som i det nuvarande systemet, att studiemedel för studier på gymnasial nivå ska kunna ges (sex terminer). Det har av regering och riksdag bedömts vara rimligt att de som redan har en treårig gymnasial utbildning eller motsvarande får studiemedel för utbildning på gymnasial nivå . Därutöver kan den studerande få studiemedel för utbildning på eftergymnasial nivå. S.k. kompletterande utbildningar, som bl.a. omfattar den dansutbildning som hänvisar till, kan höra till såväl gymnasial som eftergymnasial nivå. Regeringen har fr.o.m. överlåtit ansvaret för sådana utbildningar till som inom sina ramar kan besluta om vilka utbildningar som i studiestödshänseende ska ligga på gymnasial respektive eftergymnasial nivå. Som regeringen framhållit ekonomiska vårproposition (s. 120) bereds omfattningen av ramarna inom den årliga budgetprocessen. Det ankommer på att, när verket anser det motiverat, ta de initiativ som behövs till översyner.
frs · GO12874 · 2001-03-21 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:874 om stödet till teater har frågat vilka åtgärder jag avser vidta för att stärka ekonomin vid teater. Som själv påpekar ingår i det pågående försöket med ändrad regional ansvarsfördelning, vilket innebär att kommunen fördelar den medelsram som statsmakterna anvisar för länets kulturverksamhet. Regeringens budgetarbete har just inletts och jag vill inte föregripa de överväganden som regeringen kan komma att göra angående statsbidrag till kulturverksamhet i . Jag kan dock försäkra om att jag och mitt departement seriöst prövar varje förslag som och andra myndigheter valt att lyfta fram i sina budgetunderlag. måste sedvanliga avvägningar göras mellan olika angelägna ändamål inom den redan fastlagda totala utgiftsramen.
frs · GO12875 · 2001-03-22 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:875 om svensk sjöfarts konkurrenskraft har frågat mig vilka åtgärder regeringen avser att vidta för att stärka den svenska sjöfartens konkurrenskraft . Frågan är ställd mot bakgrund av att ställt sig bakom trafikutskottets uppfattning att stöd till svenskflaggade färjor bör införas . Först vill jag säga att jag delar uppfattning att det är angeläget att den svenska sjöfartsnäringen ges goda konkurrensvillkor. Det har regeringen också gett uttryck för i budgetpropositionen där det bl.a. står följande: "Regeringen anser det viktigt att slå vakt om den svenska sjöfartsnäringen och att skapa ett positivt klimat för denna näring, detta gäller inte minst färjesjöfarten. Målsättningen är att ge den svenska sjöfarten likvärdiga konkurrensvillkor." Det framgår också av budgetpropositionen att regeringen har för avsikt att lägga fram förslag om ett nytt stödsystem som kan träda i kraft . Huruvida stödet till färjorna kan införas tidigare är föremål för diskussion inom .
frs · GO12876 · 2001-03-28 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:876 om dubbel lojalitet har frågat mig om jag är beredd att ta några initiativ och pröva lämpligheten av att generaldirektören för () är styrelsemedlem i . Enligt 7 § lagen om offentlig anställning (1994:260) får en arbetstagare inom staten inte ha någon anställning eller något uppdrag eller utföra någon verksamhet som kan rubba förtroendet för hans eller någon annan arbetstagares opartiskhet i arbetet eller som kan skada myndighetens anseende. Det kan vara svårt att i det enskilda fallet avgöra när en sådan situation föreligger. När det gäller verkschefer är de enligt det s.k. chefsavtalet skyldiga att lämna uppgifter om sina bisysslor till arbetsgivaren, dvs. regeringen, som därmed kan ta ställning till bisysslan. VTI har haft en representant i . Jag har uppmärksammats på att uppdraget kan orsaka en intressekonflikt. Generaldirektören kommer att kontaktas i frågan.
frs · GO12877 · 2001-03-21 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:877 om salmonellasmittat kött Skånberg frågar vad jag avser göra för att skärpa kravet på angivelse av ursprungsland för såväl importerat kött, som för tillagade produkter med importerat kött. finns i EU obligatorisk ursprungsmärkning för nötkött. Enligt rådets och förordning 1760/2000 är det obligatoriskt inom EU att märka nötkött så att det kan spåras genom hela förädlingsledet. Jag föreslog ursprungsmärkning av nötkött i EU , men det tog innan idén fick acceptans och blev verklighet. har också valt att gå före flertalet länder i EU genom att införa det sista steget i ursprungsmärkningen som ska vara infört i hela EU . Reglerna gäller dock bara för kött från djur som har sitt ursprung i . När det gäller märkning av kött från andra länder kan inte kräva mer än att märkningen följer EU:s gemensamma regler. Som nämnts ovan är det obligatoriskt inom EU att märka nötkött med ursprung. För att ursprungsmärkning av andra köttslag ska bli meningsfull måste införandet ske på gemenskapsnivå, eftersom vi verkar på en gemensam marknad. Att kräva ursprungsmärkning för andra köttslag än nötkött som förs in från andra medlemsstater strider mot principen om den inre marknaden och varornas fria rörlighet. Samma gäller för beredda köttprodukter. är det min mening att gå vidare med märkningssystemen på EU-nivå. Förordningen 1760/2000 reglerar även märkning av importerat nötkött från tredje land. Systemet för ursprungsmärkning av nötkött gäller även för tredje land. Det importerade köttet ska märkas med "Ursprung: Icke EG" och "Slaktat i (tredje landets namn)" om inte tredje land upprättar ett frivilligt system för märkning av nötkött. Det frivilliga systemet ska minst uppfylla vissa villkor som anges i samma förordning. Att ställa krav på märkning av andra köttslag som importeras från tredje land för vilka obligatorisk ursprungsmärkning inte finns i EU skulle uppfattas som ett tekniskt handelshinder och skulle inte vara förenligt med . Samma gäller för beredda köttprodukter. Jag har störst möjlighet att påverka förhållanden i . Därför bjöd jag in företrädare för köttbranschen till för att diskutera vad de på frivillig väg kan göra för att förbättra konsumenternas förtroende för kött och köttprodukter. Jag fick då svaret från branschen att de påbörjat ett arbete för en större öppenhet och ökade möjligheter för konsumenterna att välja efter produktens ursprung. Diskussionerna ska resultera i "etiska riktlinjer för livsmedelsbranschen". Detta ser jag som ett mycket positivt initiativ. Det finns inom gällande regelverk för märkning av livsmedel ett relativt stort utrymme att förbättra märkningen och informationen till konsumenterna om varans ursprung. Märkning med ursprung är en konkurrensfördel och det ska understrykas att det finns företag som frivilligt anger ursprunget för råvaran på etiketten, vilket ger medvetna konsumenter möjlighet att välja. Jag tror inte att man ska underskatta konsumentens makt. Om konsumenter efterfrågar en viss information och prioriterar sådana produkter som tillhandahåller denna, ger detta ökade incitament till producenterna att märka produkterna.
frs · GO12878 · 2001-03-28 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:878 om det ökande antalet aborter Skånberg har frågat mig hur jag avser att intensifiera det abortförebyggande arbetet. Ny statistik från visar på en uppgång av antalet aborter. Uppgången består främst av tonårsaborter i de yngre åldrarna. Vi ser en liknande trend när det gäller ökningen av sexuellt överförda infektioner (STI) bland de yngre åldersgrupperna. Det finns dock inte någon entydig förklaring till ökningen. har presenterat en rapport som behandlar allmänhetens kunskaper och attityder till sexualitet. I rapporten pekar man bl.a. på att en orsak till ökningen av aborter och STI är att det skett en liberalisering av sexualiteten och att man tänker mindre på riskerna. Jag ser allvarligt på detta och har därför i årets regleringsbrev givit i uppdrag att lämna förslag till en handlingsplan för att förebygga oönskade graviditeter. Handlingsplanen ska presenteras . Dessutom fick institutet i uppdrag att ta fram en handlingsplan för att förebygga hiv/aids och andra STI.
frs · GO12879 · 2001-03-21 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:879 om abort av livsdugliga barn Skånberg har frågat mig om jag avser att ändra abortlagstiftningen så att livsdugliga i 20:e till 21:a graviditetsveckan skyddas enligt lagens intention, eller om jag på annat sätt avser att säkerställa regler som med god felmarginal förhindrar att barn som kan vara "livsdugliga" aborteras. Abortlagen (1974:595) ger kvinnan rätt att bestämma om hon vill avbryta graviditeten om detta sker före utgången av 18:e graviditetsveckan. Om aborten ska utföras efter den 18:e graviditetsveckan krävs tillstånd från rättsliga råd. För att då få en abort beviljad krävs synnerliga skäl. I lagen finns ingen tidsgräns angiven för hur sent i graviditeten som abort får göras. Tillstånd får enligt lagens 3 § dock inte ges om det "finns anledning antaga att fostret är livsdugligt". Enligt rättsliga rådets praxis tillåts abort i princip inte annat än om havandeskapet kan antas medföra allvarlig fara för kvinnans liv eller hälsa eller om fostret är så svårt skadat att det inte är livsdugligt. Hur starka de synnerliga skälen än är, tillåts alltså inte abort om det finns anledning anta att fostret är livsdugligt. Jag har förstått att en förutsättning för att rättsliga rådet ska ändra sin uppfattning om var gränsen för överlevnad går är en samsyn bland landets barnläkare och gynekologer om de medicinska förhållandena. Om gränsen för sena aborter ska sänkas är detta således något rättsliga råd har att ta ställning till vid sin tillämpning av abortlagen.
frs · GO12880 · 2001-03-22 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:880 om som observatör i WHO har frågat mig vilka åtgärder jag avser vidta för att ska kunna delta som observatör i arbetet inom WHO. Jag instämmer i frågeställarens bedömning om vikten av globala nätverk och informationsutbyte för att effektivt förebygga och bekämpa hälsoproblem. Även om varken är medlem eller observatör i WHO kan vi konstatera att har möjlighet att använda information från WHO, t.ex. i en situation då en smittsam sjukdom har brutit ut. Från svensk sida skulle vi välkomna en utveckling som möjliggjorde observatörskap i WHO också för . Ett sådant observatörskap förutsätter emellertid konsensus inom WHO. Detta föreligger inte , och därmed saknas den juridiska och politiska grunden för observatörskap. Vi söker på olika sätt samråd i EU-kretsen i denna fråga.
frs · GO12881 · 2001-03-21 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:881 om miljöcertifiering och miljöledning har frågat mig om tidsplanen håller och hur arbetet fortskrider med införandet av miljöledningssystem i statliga myndigheter. Miljöledningsarbetet har utvecklats inom statsförvaltningen . Miljöledning systematiserar miljöarbetet och ger det tydliga riktlinjer och mål bl.a. genom centrala styrdokument, klargjorda ansvarsförhållanden, rutiner för uppföljning samt redovisning av resultat. Systemet har visat sig vara ett effektivt och väl fungerande verktyg för att integrera miljöhänsyn i verksamheten. På uppdrag av regeringen har 138 myndigheter påbörjat att införa miljöledningssystem i sin verksamhet. Regeringen har dessutom för avsikt att ge resterande myndigheter i uppdrag att påbörja införandet av miljöledningssystem i sin verksamhet. Arbetet är viktigt och vi har även börjat införa miljöledningssystem inom . Jag kan konstatera att tidsplanen håller och att arbetet med införandet av miljöledningssystem i statliga myndigheter fortskrider enligt planerat.
frs · GO12882 · 2001-03-21 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:882 om har frågat mig vilka åtgärder jag är beredd att vidta för att få in de två miljöhoten klimatförändringar och uttunningen av ozonskiktet i beskrivningen av den långsiktiga samhällsutvecklingen. I arbetet med en hållbar utveckling är frågor som rör uttunningen av ozonskiktet och klimatförändringarna en viktig och prioriterad uppgift. Detta är också tydligt i agerande i de exempel som lyfter fram. I arbetet med att minska förbrukning och produktion av ozonförstörande ämnen var tidigt ute och en pådrivande kraft internationellt. Detsamma gäller arbetet med att minska utsläppen av koldioxid. ratificerade tidigt och Montrealprotokollet om ämnen som bryter ned ozonskiktet och tillhörande tillägg samt klimatkonventionen. Som bekant pågår nu också ett arbete om att lösa viktiga frågor för att kunna ratificera Kyotoprotokollet. Dessa internationella instrument, och inte minst klimatkonventionen och Kyotoprotokollet, spelar en stor roll för samhällsutvecklingen och är en del av den långsiktiga utvecklingen. Regeringens övergripande mål för det miljöpolitiska arbetet är att till nästa generation kunna lämna över ett samhälle där de stora miljöproblemen i är lösta. föreslog därför regeringen 15 s.k. miljökvalitetsmål varav skyddet av ozonskiktet och begränsad klimatpåverkan utgör två mål. har också fastställt samtliga miljökvalitetsmål. kommer regeringen att föreslå delmål och åtgärdsstrategier för att uppfylla målen, vilka kommer att ha betydelse för den långsiktiga samhällsutvecklingen. Miljökvalitetsmålet begränsad klimatpåverkan kommer att behandlas i en särskild proposition . har också föreslagit indikatorer för att följa upp bl.a. målen om skydd av ozonskiktet och klimatpåverkan. i och med den senaste har de ekonomiska bedömningarna även kommit att inbegripa olika typer av miljöpåverkande utsläpp. Frågan behandlas i huvudbetänkande och särskilt i bil. Bilagan innehåller också ett avsnitt där framtida miljötillstånd med avseende på de 15 miljökvalitetsmålen diskuteras. Jag ser det som ett steg i positiv riktning att de rent ekonomiska modellerna utvecklas så att även miljöpåverkan inbegrips. Än så länge gör en brist på data och otillräcklig metodutveckling att det är svårt att ta med vissa stora miljöhot i beskrivningen av den långsiktiga samhällsutvecklingen. Inom ramen för som bedrivs vid och fortgår arbetet med att förbättra dessa förutsättningar.
frs · GO12883 · 2001-03-21 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:883 om funktionstänkande inom miljöpolitiken har frågat mig om vilka åtgärder jag avser att vidta för att öka funktionstänkandet, dvs. att ersätta produkter med produktens funktion. Jag instämmer i att funktionstänkandet är en viktig del i miljöpolitiken och jag avser att i EU driva frågan inom ramen för arbetet med en Policy (IPP). Jag ser funktionsförsäljning som ett av flera sätt att effektivisera och miljöanpassa produktutvecklingen. Funktionsförsäljning förekommer redan inom t.ex. telekommunikation, vattenanläggningar och byggande. Flera europeiska länder satsar på forskning inom området. I pågår arbete med stöd från och kommer att genomföra en studie inom ramarna för . I propositionen Ett informationssamhälle för alla nämner regeringen särskilt att IT kan utgöra ett medel till att skynda på utvecklingen av nya samhällsstrukturer och levnadsmönster som tär mindre på resurser och miljö. Häri ingår självklart att se på de möjligheter som finns att ersätta produkter med olika intelligenta funktionslösningar. Funktionstänkande kommer därför att bli ett särskilt ämne som det av regeringen aviserade Forum för IT och miljö särskilt kommer att titta närmare på. Detaljerna för hur arbetet ska bedrivas bereds inom .
frs · GO12884 · 2001-03-21 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:884 om IT och miljö har frågat mig om vilka åtgärder jag ämnar vidta för att kartlägga de möjligheter för miljön som finns med IT. Vidare pekar på de möjligheter som IT kan skapa när det gäller att ställa om samhället i en mer miljövänlig inriktning. Regeringen föreslog redan i propositionen Ett informationssamhälle för alla att ett samlat grepp bör tas kring frågorna om IT och miljö. Regeringen konstaterar där att IT kan bli ett effektivt redskap i arbetet med att uppnå miljökvalitetsmålen och för omställningen till det ekologiskt hållbara samhället. I propositionen nämns särskilt behovet av att olika aktörer bör stimuleras till att arbeta för att IT-tillämpningar i högre grad utnyttjas i syfte att minska miljöpåverkan och främja en hållbar utveckling. Vidare anges att arbetet med att ta fram styrmedel som kan medverka till att IT-användningen blir ett medel för att skynda på utvecklingen av nya samhällsstrukturer och levnadsmönster som tär mindre på resurser och miljö bör påskyndas. Det är med detta i åtanke som regeringen har aviserat att den avser att tillsätta ett särskilt Forum för IT och miljö för att arbeta med dessa frågor. De närmare detaljerna för arbetet förbereds inom .
frs · GO12887 · 2001-03-21 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:887 om klimat och företagens engagemang har frågat mig vilka åtgärder jag ämnar vidta för att tillmötesgå kraven från företagsledarna i Respect Table. Näringslivets engagemang i klimatfrågan är naturligtvis av stor vikt. Det initiativ som Respect Table har tagit är därför värdefullt. Många av de förslag som gruppen har fört fram ligger väl i linje med vad och EU verkar för. Inom EU arbetar med förslag till en europeisk klimatstrategi. Ett seminarium, med syfte att analysera och diskutera kommissionens förslag, kommer att hållas den 2@3 juli . deltar i det förberedande arbetet. Vidare arbetar vi med kommissionens förslag till ett miljöhandlingsprogram . Klimatfrågan är en viktig del av detta program. När det gäller det svenska arbetet, kommer regeringen att lägga fram en klimatproposition till med utgångspunkt i förslag om att de svenska utsläppen av växthusgaser till perioden 2008@2012 ska minska jämfört med nivå. EU har uttalat, nu senast vid miljörådet , att det är viktigt att Kyotoprotokollet ratificeras och träder i kraft . Det är för mig en prioriterad uppgift under ordförandeskap att verka för att detta ska bli möjligt.
frs · GO12888 · 2001-03-21 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:888 om kvicksilverexport har frågat mig om hur jag avser att agera för att klarlägga förhållandet mellan målet om att nyproducerade varor 2003 så långt möjligt ska vara fria från kvicksilver och gällande exportdispenser. gäller ett exportförbud för varor som innehåller kvicksilver. Kvicksilver samt kemiska föreningar och beredningar där kvicksilver ingår får inte yrkesmässigt föras ut ur . Kemikalieinspektionen får meddela föreskrifter om att förbuden även ska gälla i fråga om utrustning där en vara ingår som en beståndsdel. Om det finns särskilda skäl, får Kemikalieinspektionen meddela föreskrifter om undantag från förbudet och om det finns synnerliga skäl, får Kemikalieinspektionen medge i det enskilda fallet dispens från förbudet. Det finns ett mycket litet antal dispenser där kravet på synnerliga skäl är uppfyllt. Regeringen har i propositionen Kemikaliestrategi för giftfri miljö angivit som delmål att nyproducerade varor så långt möjligt ska vara fria från kvicksilver . I det fall antar det föreslagna delmålet kommer det att vara en faktor att beakta vid Kemikalieinspektionens fortsatta dispensgivning. Den mycket begränsade möjligheten till dispenser från förbudet är dessutom enligt min mening förenlig med målet om att nyproducerade varor så långt möjligt ska vara fria från kvicksilver .
frs · GO12889 · 2001-03-21 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:889 om Sellafieldutsläpp har frågat mig vad jag avser att göra under EU-ordförandeskapet för att få stopp på de radioaktiva utsläppen från . anser att det är mycket angeläget att minska utsläppen av radioaktiva ämnen till den miljön. Jag har vid ett flertal tillfällen tagit upp frågan om med den brittiske miljöministern och framfört att vi anser att de tillåtna utsläppsgränserna för teknetium-99 vid måste sänkas betydligt. Detta har jag gjort såväl bilateralt som tillsammans med mina nordiska kolleger. Frågan om radioaktiva utsläpp till den miljön måste lösas genom internationellt samarbete. Det är givetvis viktigt att EU-länderna gemensamt verkar för detta. När det gäller frågan om och utsläpp av radioaktiva ämnen från upparbetningsanläggningar har dock vårt huvudsakliga arbete skett i relation till (Konventionen för skydd av den miljön i nordöstra ). Det är detta internationella forum som besitter de bästa redskapen i form av en gemensam strategi, ett arbetsprogram och beslut för att kraftfullt agera i frågan. Vid i , kom miljöministrarna överens om att utsläpp och läckage av radioaktiva ämnen ska ha minskat så att halterna av dessa ämnen i den miljön ligger nära noll , i jämförelse med halter i miljön orsakade av historiska utsläpp. Slutmålet är att halterna av artificiella radioaktiva ämnen ska vara nära noll och att halterna av naturliga radioaktiva ämnen ska vara nära bakgrundsnivåerna. Vid i följdes denna överenskommelse upp dels genom antagandet av ett arbetsprogram dels genom ett lagligt bindande beslut. Beslutet behandlar särskilt frågan om utsläpp av radioaktiva ämnen från upparbetningsanläggningar för använt kärnbränsle och behovet av att ersätta dessa med andra metoder. och har dock inte ännu ställt sig bakom detta beslut, vilket jag beklagar. Jag förutsätter att de EU-länder som ställt sig bakom överenskommelserna i OSPAR också kommer att verka för beslutens genomförande såväl nationellt som inom ramen för EU-samarbetet.