ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
frs · GO12495 · 2001-01-17 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:495 om skattereglerna i har frågat mig vilka åtgärder regeringen avser att vidta för att förenkla skattelagstiftningen för de människor och företag som verkar i . Regeringen har en allmän ambition att i största möjliga utsträckning förenkla den svenska skattelagstiftningen. Det är emellertid inte vare sig lämpligt eller möjligt att ha olika regelsystem i olika delar av landet. Några särskilda regler för just i detta avseende är därför inte aktuellt. För personer som bor i ett land och arbetar i ett annat land är det naturligtvis en komplicerande faktor att tvingas hantera två länders regelsystem. Detta är emellertid ofrånkomligt i många situationer. Det är då viktigt att särskilda insatser görs på informationsområdet. Svenska myndigheter @ bl.a. skattemyndigheten @ gör stora informationsinsatser till boende och företag i . I syfte att underlätta integrationen i och att öka kunskapen om bl.a. skatte- och avgiftssystemen i både och har en särskild informationstjänst, Øresunddirekt, inrättats. Øresunddirekt förmedlar offentlig information från myndigheter till medborgare och näringsliv och består av dels en hemsida på Internet och dels en telefontjänst, s.k. callcenter. Vidare har ett särskilt informationscenter inrättats i . Det är ett kontor dit allmänheten kan komma och ställa frågor till personal från skattemyndigheten, och arbetsförmedlingen som rör skatter, socialförsäkring och arbetsrätt. Dessutom har i bedrivit ett Öresundsprojekt där ett informationspaket tagits fram som används av skattekontoren i regionen och vid besök hos företag. Vidare har ett antal broschyrer tagits fram som kan hämtas från .
frs · GO12496 · 2001-01-17 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:496 om förmögenhetsskatten har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att undanröja vissa negativa aspekter med förmögenhetsskatten. I sin fråga hävdar bl.a. att förmögenhetsskatten drabbar arbetande kapital samt fördyrar och försvårar för småföretagare att skaffa riskkapital. Detta är inte korrekt. Regler om lättnader i förmögenhetsbeskattningen vad avser rörelse och jordbruk har funnits . gäller att arbetande kapital i näringsverksamhet är befriat från förmögenhetsskatt. Motsvarande gäller för OTC- och O-aktier o.d. Härigenom har goda förutsättningar skapats för små- och medelstora företag att skaffa riskkapital. Beträffande incitamentet för svenskar att spara i utlandet vill jag vidare påpeka att sådant sparande inte är befriat från förmögenhetsskatt. Vad slutligen gäller det som kallar fastighetsskattens skadeverkningar får jag påminna om att fribeloppet i förmögenhetsbeskattningen har höjts för att begränsa effekten av återgången till det årliga omräkningsförfarandet i fastighetstaxeringen. Några åtgärder utöver dem som genomförts beträffande förmögenhetsskatten är jag inte beredd att vidta.
frs · GO12497 · 2001-01-17 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:497 om moms inom kulturområdet har frågat mig om vilka åtgärder jag avser att vidta för att undanröja momsproblematiken inom kulturområdet. Jag håller självfallet med om att det kan uppkomma gränsdragningsproblem och andra svårigheter med avvikelser i form av undantag och skilda beskattningsnivåer inom en och samma sektor. Momsreglerna bör så långt som möjligt vara enkla att tillämpa och kontrollera. På kulturområdet finns det flera skäl till varför momsen har blivit differentierad. När gick med i EU anpassade vi våra momsregler till de gemensamma EG-reglerna som gäller på kulturområdet. EG-reglerna är konstruerade på sådant sätt att vissa typer av transaktioner skall undantas från beskattning, andra måste beskattas med full moms medan vissa transaktioner får beskattas med en lägre skattesats. Vid valet av områden för en lägre skattesats gjorde regeringen en avvägning mellan olika aktörers krav på särlösningar och kravet på likformighet i beskattningen. Jag får fortlöpande framställningar om nya särlösningar, inte minst inom kulturområdet. Eftersom jag är medveten om de problem som för fram är min ambition att föreslå så få avvikelser som möjligt och i stället värna om likformighet och enhetlighet i beskattningen. De synpunkter som når i fråga om utformningen och tillämpningen av olika beskattningsåtgärder utgör viktiga inslag vid utvärderingen av dem. Några omedelbara åtgärder för att förändra skattesatserna för transaktioner som har anknytning till kulturell verksamhet är jag dock inte beredd att vidta.
frs · GO12498 · 2001-01-18 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:498 om utvecklingsarbete inom FORMAS har frågat miljöminister vad han tänker vidta för åtgärder för att trygga utvecklingsarbetet inom det nya forskningsrådet för miljö, areella näringar och samhällsbyggande (FORMAS). Eftersom jag är den i regeringen som har ansvar för forskningsfrågor svarar jag på frågan i stället. Genom att samla finansieringen av den forskning som tidigare stöddes av Skogs- och jordbrukets forskningsråd, samt delvis av och av i det nya rådet FORMAS skapas ett områdesinriktat forskningsråd med stora resurser som på ett bättre sätt kan stödja forskning om och för en hållbar samhällsutveckling. Det nya rådet inrättades . Byggforskningen är ett viktigt ansvarsområde för FORMAS och i detta ansvar ingår även utvecklingsarbete. I instruktionen och i regleringsbrevet för FORMAS framgår tydligt att experimentbyggande och test av nya tekniker, processer och material ingår som viktiga ansvarsområden. Det är också angeläget att dessa verksamheter sker i nära samarbete med byggbranschen och att detta samarbete utvecklas vidare. Även bebyggelseanknuten energiforskning är ett ansvar för FORMAS. Rådet disponerar för för energiforskning med inriktning mot byggsektorn. Jag är förvissad om att byggforskning samt utvecklingsarbete och energiforskning kopplade till byggsektorn kommer att hanteras på ett bra sätt av det nya rådet även i fortsättningen.
frs · GO12499 · 2001-01-17 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:499 om fallet och agerande har ställt en fråga till mig om vilka åtgärder jag är beredd att vidta, dels för att sanningen om öde ska komma fram, dels för att den svenska utrikesledningens hela agerande ska komma fram i ljuset. Som har kunnat konstatera har en svensk-rysk arbetsgrupp arbete lagt fram sina redovisningar. Syftet med tillsättandet av denna arbetsgrupp var just att få fram sanningen om öde. Åtskilligt har framkommit som kastar ytterligare ljus över omständigheterna kring arrestering och fängelsevistelse liksom om agerandet under en rad år från sovjetisk och svensk sida. Ändå tvingas man konstatera att någon fullständig klarhet inte uppnåtts, främst på grund av att viktiga dokument inte tycks kunna påträffas. Det verkar stå ganska klart att en avgörande vändning för inträffade men från svensk sida kan vi inte, som den ryska sidan gör, slå fast att han avled detta år. Det finns fortfarande uppgifter som tyder på att han kan ha varit i livet senare, och dessa bör så långt möjligt följas upp. Det har också framkommit att ett mer energiskt och målmedvetet uppträdande från svensk sida gentemot särskilt åren 1945@1947 hade kunnat medföra en lyckligare utgång för och hans familj. Först och främst kunde mer bestämda svenska krav ha framförts. En utväxling ter sig generellt sett mycket tveksam, men det förefaller som om en sådan nog hade kunnat lösa frågan 1945@1946. Det måste emellertid slås fast att ansvaret för arresteringen och kvarhållandet i fängelse av en svensk diplomat helt åvilar den dåvarande sovjetiska regeringen, något som inte alls förnekas från rysk sida. När det gäller en senare påstådd propå om utväxling av mot hävdar arbetsgruppen att omständigheterna var motsägelsefulla, och att det inte varit möjligt att slå fast om det rörde sig om ett seriöst utväxlingsförsök. Arbetsgruppen har i sin redovisning i viss utsträckning belyst det svenska agerandet över åren. Det är nu naturligt att som en uppföljning låta forskare granska den svenska utrikesledningens agerande närmare. Även ännu oklara frågor beträffande öde kommer att kräva ytterligare utredning, antingen i regi eller genom särskilda forskarinsatser. Den har förklarat sig beredd att samarbeta. Jag vill slutligen erinra om att alla vittnesmål om i arkiv nu offentliggjorts.
frs · GO12500 · 2001-01-17 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:500 om falungong har frågat mig vilka initiativ jag ämnar vidta för att EU ska verka för att den kinesiska regeringen ska upphöra med förföljelserna mot falungongutövare. besvarade jag en fråga från Per om vad regeringen kan göra för att stoppa förföljelserna mot falungongutövare i och verka för att de tillerkänns sina mänskliga rättigheter. I mitt svar till Per framhöll jag att den både bilateralt och inom EU:s dialog om mänskliga rättigheter har markerat sitt avståndstagande från den behandling som falungongs utövare i utsatts för. Detta kommer vi givetvis att fortsätta med under det halvår som är ordförandeland. Den kampanj som bedriver mot falungong har lett till omfattande kränkningar av de mänskliga rättigheterna. Vi reagerar starkt mot att fredliga demonstrationer har mötts med brutalt våld, och att många anhängare har arresterats, misshandlats och satts i fängelse eller arbetsläger. EU bedriver en aktiv dialog om mänskliga rättigheter med företrädare för , parlament och forskningsinstitutioner. I denna dialog, som kommer att leda , kommer vi också att föra fram våra synpunkter på behandlingen av falungongutövare i och påpeka att denna innebär kränkningar av de internationella normer som förbundit sig att respektera. Även i FN-sammanhang har EU uppmärksammat kränkningarna av falungonganhängares mänskliga rättigheter. I egenskap av EU-ordförande kommer att agera aktivt för att frågan om behandlingen av falungongmedlemmar i på nytt tas upp i FN-sammanhang.
frs · GO12501 · 2001-01-18 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:501 om brandskattningen av Cancerfonden har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att befria Cancerfonden från att betala lokal- och administrationskostnader. Forskningen vid och högskolor finansieras dels genom direkta statsanslag, dels genom ekonomiska medel från forskningsråd, forskningsstiftelser och andra externa finansiärer. De externa finansiärerna, bland vilka Cancerfonden hör till de viktigare, gör stora insatser för svensk forskning. är det ett faktum att varken statliga eller privata externa finansiärer fullt ut täcker kostnaderna för den forskning som de finansierar. De externa finansiärerna ger universiteten och högskolorna ersättning för de direkta kostnaderna, men bara för en del av de övergripande kostnader för lokaler och administration som forskningen medför. Detta har regering och riksdag velat ändra på för att lärosätenas egna forskningsmedel inte ska urholkas. Om de externa forskningsfinansiärerna inte bär sina egna kostnader begränsas högskolornas möjligheter att utnyttja de direkta statsanslagen för egna prioriteringar. En stor del av högskolornas egna medel går då åt till att täcka de indirekta kostnaderna för de externa finansiärernas forskning. Regering och riksdag anser därför att en lägsta nivå för påslag för indirekta kostnader bör vara av forskningsprojektens direkta kostnader exklusive lokalkostnader. Denna höjning av omkostnadspålägget innebär dock inte att den externt finansierade forskningen kommer att nå full kostnadstäckning. För att uppnå detta skulle det krävas ännu högre påslag. Regeringen har dock gjort en avvägning med hänsyn till den ökade börda som ett fullt omkostnadspålägg skulle innebära för de externa forskningsfinansiärerna. vill, i likhet med de propåer jag tidigare fått från Cancerfonden, att Cancerfonden ges en särställning jämfört med övriga externa forskningsfinansiärer. Jag delar uppfattning att Cancerfonden gör en mycket värdefull insats, men jag anser , i likhet med regering och riksdag, att det är viktigt att samma regler för omkostnadspålägg gäller för både privata och statliga forskningsfinansiärer.
frs · GO12502 · 2001-01-17 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:502 om ändring av har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att få till stånd en ändring av Pariskonvention om skadeståndsansvar på atomenergins område (). är part till och dess bestämmelser har införlivats med svensk rätt genom atomansvarighetslagen (1968:45). Anläggningsinnehavarnas ersättningsansvar enligt atomansvarighetslagen är begränsat till ca . Bakgrunden till fråga är att regeringen i proposition 2000/01:43 har givit uttryck för att anläggningsinnehavarna borde åläggas ett obegränsat ansvar men konstaterat att ett sådant ansvar strider mot . är föremål för en omfattande revidering. har aktivt verkat för att konventionen ska ändras så att den medger ett obegränsat ansvar. Revideringsarbetet är nu inne i slutfasen och förhandlingsläget kan betecknas som mycket ljust i denna del. Det är därför min bedömning att konventionen kommer att ändras så att det blir möjligt att införa ett obegränsat ansvar. I avvaktan på att ändras har regeringen @ som också påpekar @ föreslagit en höjning av ansvarsbeloppet enligt atomansvarighetslagen till ca .
frs · GO12505 · 2001-01-17 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:505 om EU-ordförandeskapet och har frågat mig på vilket sätt jag avser agera för att åstadkomma en opartisk granskning av förhållandena i de turkiska fängelserna, förhindra nya dödsfall samt tillse att skadade fångar får vård. Jag instämmer i anmärkning att som ordförandeland i EU har ett särskilt ansvar för utvidgningsprocessen och vad som händer i kandidatländerna. Det gäller givetvis även situationen i . kommenterade jag på UD:s hemsida situationen i fängelserna och min oro kvarstår. I och i förslaget till partnerskap som presenterade uppmärksammas också situationen i de turkiska fängelserna och behovet av reformer. Vi har i egenskap av EU-ordförande tagit upp denna fråga med den turkiska regeringen och gett uttryck för vår oro. Jag vill i detta sammanhang också betona betydelsen av engagemang i frågan. genomförde ett besök på inbjudan av den turkiska regeringen den 10@15 december och inledde ett återbesök. Såväl som FN:s mekanismer för mänskliga rättigheter bör utnyttjas för att uppnå resultat. Vi kommer inom ramen för EU:s politiska dialog med fortsätta uppmuntra att vidta nödvändiga reformer i syfte att uppfylla de politiska Köpenhamnskriterierna om respekt för mänskliga rättigheter, demokrati, rättsstatens principer och respekt för och skydd av minoriteter. Den kommer att stå i nära kontakt med den turkiska regeringen om dessa frågor, inte minst genom vår ambassad i .
frs · GO12506 · 2001-01-19 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:506 om de sociala avgifterna för turistföretagen har frågat finansminister vilka åtgärder han avser vidta för att kompensera turistföretagen, mot bakgrund av beslut, att inte längre får bevilja företag nedsatta socialavgifter i regionalpolitiskt syfte i nuvarande form. Arbetet i regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på frågan. Näringsministern har i tidigare fråge- och interpellationssvar redogjort för bakgrunden till det stopp som sedan förra årsskiftet gäller för stödformen nedsättning av socialavgifter. Den fördjupade prövning av stödformen som inledde är nu avslutad. Kommissionen har fattat ett negativt beslut. Detta trots att regeringen har lagt ned mycket arbete för att behålla stödformen. Så sent som hade jag personligen överläggningar med den ansvarige kommissionären i frågan. Regeringen har tidigare uttalat att, om ett negativt beslut skulle bli resultatet av prövningen, ska regeringen föreslå åtgärder som på andra sätt förbättrar förutsättningarna för näringslivet i de områden som tidigare haft nedsatta socialavgifter. Regeringen har därför givit Verket för näringslivsutveckling i uppdrag att utarbeta ett särskilt program för att främja användningen av modern informationsteknik, för att förbättra förutsättningarna för näringslivet i främst de områden som har haft nedsatta socialavgifter. För att närmare belysa villkoren för företagande, och därigenom underlätta regeringens arbete med att stödja utvecklingen av ett fungerande näringsliv i de regionalpolitiskt mest prioriterade områdena, avser regeringen också ge Verket för näringslivsutveckling i uppdrag att jämföra dessa villkor i de nordliga delarna av , och . Detta uppdrag blir självklart viktigt och intressant för att bl.a. jämföra villkoren för turistnäringen. Jag kommer vidare att bjuda in företrädare för de parter som berörs av kommissionens beslut för att tillsammans med dem diskutera hur vi nu kan gå vidare. Härvid ska särskilt företrädare för turistnäringen inbjudas. Avslutningsvis vill jag informera om att regeringen avser att förelägga en regionalpolitisk proposition.
frs · GO12507 · 2001-01-22 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:507 om expertskatt för personaloptioner har frågat mig vilka förslag som jag avser att lägga för att utländska experter ska få sänkt skatt för personaloptioner. trädde en ny lagstiftning i kraft som innebär att i vissa fall kan utländska experter, forskare, företagsledare och andra nyckelpersoner under högst åtnjuta vissa särskilda skattelättnader vid inkomstbeskattningen. Skattelättnaden innebär att av lönen är skattefri. Därutöver gäller att vissa kostnadsersättningar är helt skattefria. Beskattningen av s.k. personaloptioner, dvs. en rätt för en anställd att förvärva ett värdepapper, sker enligt huvudregeln i svensk lag då rätten utnyttjas eller överlåts. En sådan förmån ska värderas till marknadsvärdet. Om en anställd, som omfattas av de särskilda reglerna för utländska nyckelpersoner, ska beskattas för förmånen av en personaloption blir av förmånens värde skattefri. De nya reglerna om skattelättnader för utländska nyckelpersoner omfattar således även personaloptioner.
frs · GO12508 · 2001-01-22 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:508 om expertskatten har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att svenska och utländska medborgare med expertstatus ska få samma beskattning. trädde en ny lagstiftning i kraft som innebär att i vissa fall kan utländska experter, forskare, företagsledare och andra nyckelpersoner under högst åtnjuta vissa särskilda skattelättnader vid inkomstbeskattningen. Syftet med den nya lagstiftningen är att göra det mer attraktivt för utländska medborgare med särskild kompetens att arbeta i . Regeringen avser inte att föreslå att de särskilda skattelättnaderna utvidgas till andra grupper än utländska medborgare som avser att vistas i .
frs · GO12509 · 2001-01-22 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:509 om klassificeringen av vindkraftverk har frågat mig vilka åtgärder jag avser vidta för att bringa klarhet i hur vindkraftverken ska bedömas skattemässigt. anger i sin fråga att vindkraftverken skrivs av som maskiner men att skattemyndigheter nu betraktar dem som industrifastigheter. En vanlig betraktare ser enligt kraftverket som en maskin på ett fundament och för maskiner betalas inte fastighetsskatt. Fastighetsskatt tas ut på elproduktionsenheter av taxeringsvärdet. Vindkraftverk taxeras som elproduktionsenhet och får ett byggnadsvärde. I detta sammanhang betraktas alltså vindkraftverk som en byggnad. I vissa andra sammanhang betraktas dock vindkraftverk som en maskin. Att en konstruktion i fastighetstaxeringshänseende betraktas som en byggnad men i andra sammanhang som en maskin är inget specifikt för vindkraftverk. Det råder enligt min mening ingen oklarhet i hur vindkraftverken ska bedömas skattemässigt och jag kan därför inte se att det finns anledning för mig att vidta någon åtgärd.
frs · GO12510 · 2001-01-17 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:510 om Vingåkersverken och regeringens handläggning har frågat mig när jag avser att lägga fram för regeringsbeslut en förordning rörande upphandling. Frågan har ställts mot bakgrund av att upphandlat destruktion av ammunition hos ett utländskt företag och inte av Vingåkersverken. Jag har och i frågestunden i kammaren svarat på liknande frågor från . Jag anser att det av försvars- och säkerhetspolitiska skäl ska finnas kvar en industri i som kan såväl tillverka som förstöra ammunition. Därför lägger jag stor vikt vid de nordiska förhandlingarna om samarbete i frågor som bl.a. rör gemensamma nordiska företag som tillverkar och förstör ammunition. Förhandlingarna kom inte så långt som jag hoppades utan fortsätter . Resultatet av detta arbete kommer att bli ett stöd till försvarsindustrins samarbete över gränserna och därmed också ett stöd för Vingåkersverken. Det är också angeläget att regeringen fortlöpande följer hur Försvarsmaktens långsiktiga planering ser ut i fråga om anskaffning och förstöring av ammunition. Jag överväger därför att föreslå regeringen att ge Försvarsmakten i uppdrag att kartlägga det långsiktiga behovet i detta avseende. Därmed skapas bättre förutsättningar att uppnå den målsättning som jag gav utryck för. Min bestämda avsikt är att verka för former som så långt som möjligt kan lösa de problem som tar upp i sina olika frågor. Slutligen vill jag säga att arbetet med den förordning som frågar efter pågår i . Regeringen har beslutat om undantag från lagen (1992:1528) om offentlig upphandling genom förvaltningsbeslut och beslut i regleringsbrev. Riksdagsbeslutet gör det möjligt för regeringen att också fatta beslut i förordningsform. Frågan om en förordning är således mer formell än vad utgår ifrån.
frs · GO12512 · 2001-01-27 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:512 om svensk livsmedelsproduktion har ställt en fråga om svensk livsmedelsproduktion till statsminister . Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på frågan. Svenskt jordbruk och svensk livsmedelsproduktion kännetecknas av hög kvalitet, bra djuromsorg, aktivt miljötänkande och säkra livsmedel. Aldrig har vi haft så god tillgång till mat av så hög kvalitet. Förklaringen är att vi i har arbetat långsiktigt och målmedvetet och i nära samarbete mellan näringen, myndigheterna och de politiska beslutsfattarna. Framsynta och engagerade bönder, världens strängaste djurskyddslagstiftning och en aktiv livsmedelstillsyn är några av de faktorer som ligger bakom den höga kvaliteten och livsmedelssäkerheten. En kedja är emellertid inte starkare än dess svagaste länk. Många händelser visar att vi ständigt måste arbeta för att förbättra hela livsmedelskedjan i ett säkert, hållbart och etiskt perspektiv. Det finns en ökad medvetenhet om produktionsformer och livsmedelskvalitet. Konsumenterna frågar efter livsmedel som kommer från lantbruk där djuren behandlas väl och de kräver en hantering som ger livsmedel av hög kvalitet. Mot denna bakgrund välkomnar jag den allmänna debatt som förs om livsmedelssäkerhet och om matproduktionens etiska dimensioner. Ämnet berör alla, inklusive statsministern. Frågor som rör livsmedelssäkerhet, djuromsorg och etik har för övrigt hög prioritet under vårt ordförandeskap. Som exempel kan nämnas den internationella konferens som ska äga rum i under rubriken 2001 @ safe, sustainable, ethical. Slutsatserna från det mötet ska ligga till grund för det informella jordbruksministermötet i senare i vår. När det gäller djuromsorg har jag i jordbruksrådet tagit initiativ till en särskild debatt om vårt förhållningssätt till djur.