ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
frs · GO121225 · 2001-05-28 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:1225 om avgifter vid lantbrevbäring har frågat mig om jag avser att vidta åtgärder så att inte inför avgifter för tjänster som lantbrevbärarna ger. Frågan är ställd mot bakgrund av att i vissa fall tar ut en avgift vid utdelning av brev genom lantbrevbärarlinjerna. har fått tillstånd att bedriva postverksamhet förenat med en skyldighet att tillhandahålla en samhällsomfattande posttjänst. Av postlagen och tillståndsvillkoren framgår krav på bl.a. tjänstens kvalitet och tillgänglighet. Däremot ställer staten inget krav på i vilken form tjänsterna ska tillhandahållas. Det ankommer därför på att besluta om tjänsterna ska erbjudas via lantbrevbärare eller på annat sätt. Vad jag har kunnat inhämta från så förhåller det sig så att lantbrevbärarlinjerna kontinuerligt anpassas till förtätningar eller utglesningar av hushåll i de områden som berörs. Vidare tillämpar Posten en särskild utdelningspolicy avseende lantbrevbärarservicen. Jag förutsätter att vid tillämpningen av denna policy uppfyller de krav som ställs i regleringar och tillståndsvillkor. har till uppgift att övervaka att de uppställda kraven på postservicen efterlevs. har inte anmärkt på de förändringar och beslut om avgifter som genomfört inom lantbrevbärarservicen. Mot denna bakgrund ser jag inte skäl att vidta några åtgärder.
frs · GO121226 · 2001-05-28 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:1226 om samordning av biljett- och bokningssystem för tågresenärer har frågat mig vilka åtgärder jag avser vidta för att en bättre biljett- och bokningssamordning ska komma till stånd mellan SJ och andra tågoperatörer. Jag har tidigare besvarat liknande frågor och då framhållit att biljettsamverkan i första hand är en fråga för de olika operatörerna att lösa. Jag vidhåller denna inställning. Detta måste dessutom givetvis ske på ett konkurrensneutralt sätt. Det ligger även, i enlighet med vad som anges i Rikstrafikens instruktion, i myndighetens uppgifter att bl.a. verka för att olika biljettsystem ska samordnas. Jag har även erfarit från Rikstrafiken att myndigheten, i pågående och kommande upphandlingar, kommer att lägga betydligt större vikt vid att olika operatörer ska kunna samordna sina biljettsystem. Operatörerna har också gjort stora ansträngningar för att biljettförsäljning och biljettsamordning ska fungera bättre. Vidare verkar Rikstrafiken för att olika operatörer ska ha en mer utvecklad biljettsamverkan. Vid ett samrådsmöte mellan myndigheten och de olika operatörerna kommer denna fråga att diskuteras. Mot den bakgrunden ser jag inget behov av ytterligare åtgärder.
frs · GO121227 · 2001-05-23 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:1227 om akutsjukhus har frågat mig vad jag avser att vidta för åtgärder för att vuxenpsykiatrin ska garanteras tillgång till slutenvårdsplatser på akutsjukhusen. Det är varje enskilt landsting som svarar för att psykiatrivården organiseras på ett sådant sätt att man uppfyller hälso- och sjukvårdslagens krav på att en god hälso- och sjukvård erbjuds de som är bosatta i . Således är det också de enskilda landstingen som har att avgöra om det är mest ändamålsenligt att slutenvårdsplatserna inom vuxenpsykiatrin finns på ett akutsjukhus eller om akutpsykiatri och slutenvård bäst bedrivs på andra sjukvårdsinrättningar. Enligt uppgifter från har jourverksamhet inom psykiatrin med möjlighet till akuta inläggningar för sluten vård på många håll lagts ned och centraliserats. Separata akutmottagningar har dock i viss utsträckning ersatts av mobila team eller knutits till de ordinarie öppenvårdsmottagningarna med möjlighet för personalen att göra akuta hembesök. Inom hela det medicinska området har man medvetet utvecklat vård i öppna former i stället för i sjukhusmiljö. Denna trend har varit särskilt tydlig och viktig inom psykiatrin och är enligt medicinskt motiverad. Trots att antalet slutenvårdsplatser inom psykiatrin har minskat, har antalet öppenvårdsbesök inte ökat i motsvarande grad, utan fortsatt att minska . Vidare har antalet insatser ökat i patienternas nätverk utanför mottagningarna. Var tredje besök under jourtid sker i form av hembesök. En fortsatt satsning på att förbättra tillgängligheten till vården, inom såväl primärvården som inom den specialiserade vården har aviserats i regeringens nationella handlingsplan för utveckling av hälso- och sjukvården (prop. 1999/2000:149). Psykiatrin är, som bekant, ett av de områden som prioriteras i handlingsplanen. Även om utvecklingen mot vård i öppnare former är positiv kommer det också fortsättningsvis att finnas behov av mer traditionell slutenvård för personer som söker akut hjälp. Det finns, enligt , tecken som visar på att rättspsykiatrin och ungdomspsykiatrins verksamhet i vissa landsting tar resurser från den vanliga psykiatriska slutenvården. I andra landsting har man hittat en bra avvägning mellan de olika psykiatriska specialiteterna och den vård som efterfrågas. Jag förutsätter här att i sitt tillsynsarbete uppmärksammar om brister uppstår. Som jag nämnde inledningsvis är det först och främst varje landsting som måste göra en bedömning av hur man ska fördela resurserna inom vården efter de lokala förutsättningar som gäller. Jag avser dock att noga följa frågan om tillgången till psykiatriska akutmottagningar och antalet slutenvårdsplatser.
frs · GO121228 · 2001-05-23 00:00:00 — Svar på frågorna 2000/01:1228 om upphandling av arkeologi och 1229 om länsstyrelsernas uppföljning av uppdragsarkeologisk verksamhet har frågat mig om vilka åtgärder jag planerar att vidta för att säkra att riksdagsbeslutet gällande det anvisade upphandlingsliknande urvalsförfarandet efterlevs samt vilka åtgärder jag avser att vidta för att länsstyrelsernas uppföljningsarbete ska förbättras. av uppdraget Uppdragsarkeologi @ uppdrag nr 4 regleringsbrev ger en bedömning av effekterna gällande handläggningen av den uppdragsarkeologiska verksamheten. Genom föreskrifter, allmänna råd och rekommendationer finns ett väl utvecklat regelsystem och under de som verkställighetsföreskrifterna varit i bruk har handläggningen enligt redovisningen successivt förbättrats. Dock innebär de mycket stora svängningarna mellan olika år vad gäller omfattningen av offentliga infrastrukturinvesteringar problem för den avgiftsfinansierade uppdragsarkeologin. Med anledning av detta genomförs en analys och översyn av formerna för den arkeologiska uppdragsverksamheten. Regeringen avser att återkomma till i dessa frågor vilket anges i budgetpropositionen , avsnittet Kulturmiljö, s. 30.
frs · GO121229 · 2001-05-23 00:00:00 — Svar på frågorna 2000/01:1228 om upphandling av arkeologi och 1229 om länsstyrelsernas uppföljning av uppdragsarkeologisk verksamhet har frågat mig om vilka åtgärder jag planerar att vidta för att säkra att riksdagsbeslutet gällande det anvisade upphandlingsliknande urvalsförfarandet efterlevs samt vilka åtgärder jag avser att vidta för att länsstyrelsernas uppföljningsarbete ska förbättras. av uppdraget Uppdragsarkeologi @ uppdrag nr 4 regleringsbrev ger en bedömning av effekterna gällande handläggningen av den uppdragsarkeologiska verksamheten. Genom föreskrifter, allmänna råd och rekommendationer finns ett väl utvecklat regelsystem och under de som verkställighetsföreskrifterna varit i bruk har handläggningen enligt redovisningen successivt förbättrats. Dock innebär de mycket stora svängningarna mellan olika år vad gäller omfattningen av offentliga infrastrukturinvesteringar problem för den avgiftsfinansierade uppdragsarkeologin. Med anledning av detta genomförs en analys och översyn av formerna för den arkeologiska uppdragsverksamheten. Regeringen avser att återkomma till i dessa frågor vilket anges i budgetpropositionen , avsnittet Kulturmiljö, s. 30.
frs · GO121230 · 2001-05-23 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:1230 om önskad tröghet har frågat statsrådet vilken typ av beslut det är som avses när det i propositionen Förlängd giltighetstid för vissa bestämmelser om kommunala bostadsföretag (prop. 2000/01:116) talas om behov av "särskilda tröghetsregler" och på vilket sätt detta är en demokratigaranti. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på frågan. Regeringen beslutade att överlämna den nämnda propositionen till . hade det av åsyftade tilläggsuppdraget ännu inte lämnats till . fattade regeringen beslut om tilläggsdirektiv till kommittén (dir. 2001:36). Jag vill därför hänvisa till detta direktiv när det gäller skälen till att tilläggsuppdraget lämnats. Uttrycket "särskilda tröghetsregler" förekommer inte i tilläggsdirektivet. Den utförsäljning av kommunala anläggningstillgångar och den bolagisering som skett har aktualiserat frågan om dessa åtgärder har föregåtts av tillräckligt genomgripande analyser av framtida konsekvenser. Detsamma gäller bl.a. när verksamhet läggs ut på entreprenad. Fullmäktiges roll och den medborgerliga insynen i beslut av långsiktig karaktär och av stor principiell betydelse behöver ses över för att tillgodose medborgarnas krav. Det handlar om att slå vakt om det demokratiska inflytandet över centrala frågor. En viktig utgångspunkt är att det kommunala beslutssystemet ska innefatta garantier för att fullmäktige i egenskap av högsta beslutande organ alltid ska ha det avgörande inflytandet över frågor som är av stor vikt för kommunen eller . Det är mot denna bakgrund som har fått i uppdrag att överväga hur avgöranden på nivå av långsiktig karaktär och av stor principiell och ekonomisk betydelse kan skyddas mot kortsiktigt framhastade beslut. För min del anser jag att demokratiska skäl kan tala för att en minoritet ska kunna påkalla ett förfarande som innebär att det skapas utrymme för en allmän debatt i frågan. Det har dock inte uttryckligen ingått i kommitténs uppdrag att överväga om särskilda bestämmelser bör införas när det gäller sådana avgöranden. har gjort sådana överväganden i fråga om utförsäljning av kommunala bostäder. Dessutom utreds behovet av sådana bestämmelser avseende beslut om stora förändringar av ägar- eller driftsformer inom vården (dir. 2000:103). Behovet av att motverka kortsiktigt framhastade beslut finns dock inte endast inom de angivna områdena utan inom hela det kommunala området. har därför i tilläggsdirektiv fått ett uttryckligt uppdrag att också utreda om det behövs särskilda bestämmelser för att kunna förebygga denna typ av kommunala beslut. ska redovisa resultatet av sitt tilläggsuppdrag .
frs · GO121231 · 2001-05-23 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:1231 om kårobligatoriet har frågat demokratiministern om hon avser att vidta åtgärder för att avskaffa kårobligatoriet för studenter mot bakgrund av det låga valdeltagandet i kårvalet vid . Demokratiministern har överlämnat frågan till mig. Jag svarade på en interpellation om kårobligatoriet i kammaren . Mitt svar blir nu inte annorlunda än det tidigare. Det låga valdeltagandet i kårvalen är beklagligt, där utgör kårvalet i inget undantag. Efter en proposition fattades beslut i som innebar att kårobligatoriet bibehölls, detta med motiveringen att kårobligatoriet ses som ett uttryck för att studenterna har ett gemensamt ansvar för betydelsefulla uppgifter vid universitet och högskolor. Studentkårerna skapar en institutionell ram för studentinflytande och har viktiga studiesociala uppgifter. Studentkåren är inte en åsiktssammanslutning av det slag som grundlagen skyddar medborgarna från obligatoriskt medlemskap i. Enligt min mening har studentkåren en roll som snarare är att likna vid en kommuns. Studentkåren sköter vissa uppgifter för hela gruppen studenter. Regeringen lade fram en proposition om studentinflytande och kvalitet i utbildningen. Propositionen präglas av en syn på studenter som medaktörer i högskolan. Ett stärkt studentinflytande både på individuell nivå och genom studentkårerna blir då av central betydelse för att driva på kvalitetsarbetet. De ändringar i högskolelagen som beslutades med anledning av propositionen innebär att högskolorna ska verka för att studenterna tar en aktiv del i arbetet med att vidareutveckla utbildningen. Högskoleförordningen har ändrats så att det framgår att studenterna har rätt att vara representerade i alla beslutande och beredande organ. Mot bakgrund av studentinflytandets viktiga och ökande roll för utbildningskvaliteten är ett välfungerande studentinflytande av stort allmänt intresse. Ett avskaffat kårobligatorium skulle enligt min mening innebära en betydande försvagning av studentkårerna och studentinflytandet. Som jag ser det överväger fördelarna med kårobligatoriet. Därför bör kårobligatoriet behållas.
frs · GO121232 · 2001-05-23 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:1232 om handläggningstid i anhörigärenden har frågat mig vilka åtgärder jag ämnar vidta för att minska de orimligt långa handläggningstiderna avseende anhörigärenden. Den genomsnittliga handläggningstiden i anknytningsärenden har enligt blivit längre sedan ändringarna i utlänningslagen trädde i kraft . Detta beror i första hand på såsom påpekar att både den sökande och referenspersonen ska höras muntligen i normalfallet och att skriftliga utredningar endast är tillräckliga undantagsvis, men också på att antalet ärenden ökat. Regeringen följer fortlöpande handläggningstiderna vid utlänningsmyndigheterna. I syfte att förkorta och effektivisera handläggningstiderna med bibehållen rättssäkerhet har regeringen såväl föregående som detta år ökat förvaltningsanslag med . Regeringen har dessutom ekonomiska vårproposition föreslagit ytterligare förstärkning av anslaget till med . Detta innebär att får ökade resurser på totalt för att upprätthålla kraven på snabbhet och kvalitet i handläggningen. Sammanfattningsvis vill jag alltså säga att regeringen genom att tilldela mera medel aktivt verkat för att handläggningen vid verket ska bli effektivare och att handläggningstiderna därmed blir kortare. finner jag det skäligt att reformen med muntlig utredning är av sådan vikt att något ökade handläggningstider är rimligt.
frs · GO121233 · 2001-05-28 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:1233 om skolskjutsar har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att komma till rätta med barnens säkerhet på våra glesbygdsvägar. Bakgrunden till frågan är att trafikutskottet justerade ett betänkande i vilket utskottet enligt anger att behovet av en regel som förbjuder omkörning av stillastående skolskjutsar bör övervägas och att regeringen bör återkomma till med besked i frågan. Jag vill understryka att regeringen prioriterar trafiksäkerhetsarbetet högt. Det är av största vikt att vi på alla sätt förebygger så att skolskjutsning av barn sker på säkrast möjliga sätt. När riksdagsskrivelsen med överlämnande av trafikutskottets betänkande lämnas till regeringen kommer jag att ta ställning till hur vi kommer att behandla frågan.
frs · GO121234 · 2001-05-23 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:1234 om kamphundar har frågat mig vilka åtgärder jag avser vidta för att komma till rätta med problematiken med kamphundar. besvarade jag en fråga av om kamphundar. besvarade jag en fråga på detta tema av . I dessa svar har jag redogjort för den lagstiftning som finns beträffande hundar. Som jag tidigare konstaterat finns det ett omfattande regelverk som ger polisen eller tillsynsmyndigheterna möjligheter att på olika sätt ingripa mot farliga hundar. Det är självfallet inte acceptabelt att människor och djur angrips av hundar. Jag har i mina tidigare svar även redogjort för att lagen (1943:459) om tillsyn över hundar och katter är i behov av en översyn och att en sådan kommer att ske . Om översynen visar att ytterligare åtgärder är motiverade kommer jag givetvis att föreslå sådana.
frs · GO121235 · 2001-05-23 00:00:00 — Svar på frågorna 2000/01:1235 om textade TV-program och 1266 om textning av TV-program har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att andelen textade TV-program avsevärt ska öka. har frågat mig vilka åtgärder jag avser vidta för att hörselskadade ska kunna ta del av SVT:s programutbud. Mot bakgrund av att de båda frågorna behandlar samma ämne så besvarar jag dem i ett sammanhang. lämnade regeringen en proposition till , Radio och TV i allmänhetens tjänst 2002@2005 (prop. 2000/01:94), med förslag till riktlinjer för de tre programföretagen , och inför nästa tillståndsperiod. Där föreslår regeringen bl.a. att företagens insatser för att göra programinnehållet tillgängligt för funktionshindrade ska öka. I propositionen konstaterar regeringen att inte enbart hörselhandikappade utan även personer med språksvårigheter har stöd av textade program. Vidare uttalas att andelen textade program av det totala rikssända utbudet med svenskt ursprung ska öka påtagligt under kommande tillståndsperiod samt att SVT även bör pröva möjligheten att texta regionala nyhetssändningar. Propositionen innehåller även andra förslag som innebär att programföretagens insatser för funktionshindrade ska öka. Uppgiften att göra programmen tillgängliga för funktionshindrade är en självklar del av public service-uppdraget och de ökade satsningarna ska givetvis finansieras inom ramen för programföretagens ordinarie resursram. Utöver de resurser som regeringen föreslår att programföretagen ska få under kommande tillståndsperiod så tillkommer dessutom ett engångsbelopp om till SVT för insatser för ökad tillgänglighet för funktionshindrade. Propositionen är nu föremål för sedvanlig riksdagsbehandling och kommer att debatteras i kammaren innan sommaruppehåll. Jag har noterat att kulturutskottet i sitt justerade betänkande med anledning av propositionen säger sig utgå från att den andel av SVT:s förstagångssända program med svenskt ursprung som textas ska öka till minst hälften under den kommande tillståndsperioden.
frs · GO121236 · 2001-05-23 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:1236 om krediter för JAS-option har ställt en fråga till mig om att redovisa vilka åtgärder regeringen tänkte vidta för att undvika att EKN-relaterade krediter och garantier beviljas för kontrakt baserade på optioner på framtida beställningar vid köp av JAS Gripen. Jag avser här att redogöra för de åtgärder regeringen ämnar vidta angående exportkrediterna till . Regeringen har uppdragit år () att lämna en exportkreditgaranti för export av 28 till . Garantin avser en återförsäkring hos det brittiska garantiinstitutet . Leverantören förbinder sig att leverera 28 flygplan men köparen har option att avboka 19 av dessa flygplan. För att utfärda garantin tar EKN ut en premie som återspeglar risken. Premien för garantin baseras på EKN:s riskbedömning vid kontraktstillfället. Om väljer att utnyttja sin option att avboka de 19 flygplanen kommer EKN:s engagemang att minska i motsvarande grad. Prövning angående export av krigsmateriel görs av med stöd av det parlamentariskt sammansatta . När tillstånd enligt regelverket för exportkontroll har utfärdats har exporten av krigsmateriel samma tillgång till garantier som övrig export. Regeringen ser ingen anledning att göra någon annan bedömning än EKN och . Som finansiär har AB () lämnat ett kreditlöfte på . Dessa kreditmöjligheter kommer troligen inte att utnyttjas om använder sin option att inte köpa de resterande 19 flygplanen. SEK är ett affärsmässigt aktiebolag som går med vinst vilket man även gör på denna affär. SEK har ingen risk på utan är garanterad för sin finansiering hos brittiska ECGD. Kreditbeslutet fattades av AB ledning. Regeringen ser ingen anledning att göra en annan bedömning än SEK. Avslutningsvis vill jag betona att villkoren för exportkrediter som EKN och SEK erbjudit till förmån för upphandlingen vid köp av JAS i inte är en subvention.
frs · GO121237 · 2001-05-30 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:1237 om landstingens personal har frågat mig vad jag avser att göra för att bereda väg för fler alternativa vårdgivare i syfte att ge patienter och personal ökade valmöjligheter i vården. Regeringen framhåller i den nationella handlingsplanen för utveckling av hälso- och sjukvården (prop. 1999/2000:149) att hälso- och sjukvårdens lednings-, organisations- och arbetsformer måste utvecklas. I detta arbete kan olika alternativa driftsformer bidra med erfarenheter och nytänkande vilket kan stimulera utvecklingen av hälso- och sjukvården. Av utvecklingsavtalet mellan regeringen, och som slöts i samband med arbetet med den nationella handlingsplanen, framgår att landstingen och kommunerna ska svara för att stimulera alternativa driftsformer i den öppna vården och omsorgen genom att fler kooperativa, privata och ideella vårdgivare ges möjlighet att sluta avtal med sjukvårdshuvudmännen. Jag välkomnar en ökad mångfald av vårdgivare. Enligt min mening är det dock viktigt att inte kommersiella intressen tillåts ta överhanden och försvåra möjligheterna att upprätthålla en sjukvård som är demokratiskt styrd, solidariskt finansierad och ges utifrån behov. För att de grundläggande demokrati- och jämlikhetsmålen ska kunna upprätthållas som alternativa driftsformer släpps in, är det nödvändigt att det är reglerat var i hälso- och sjukvården som privata vinstintressen får förekomma. Enligt min mening finns det inte skäl att särskilt reglera driftsformerna i den öppna hälso- och sjukvården. Däremot krävs regler för sjukhusvården, vilket är bakgrunden till lagen (2000:1440) om inskränkning i landstingens rätt att överlämna driften av akutsjukhus till annan. Utredningen om vårdens ägarformer (S 2000:08), som tillsattes av regeringen , ska behandla frågor om privatisering och privata vinstintressens roll inom akutsjukvården. Utredaren ska bl.a. analysera behovet av en fortsatt permanent lagstiftning som förhindrar att landstingen överlåter driften av akutsjukhus till någon som avser att driva verksamheten med vinst. Ett delbetänkande planeras att överlämnas till regeringen .
frs · GO121238 · 2001-05-30 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:1238 om valfriheten inom sjukvården har frågat mig hur jag avser att gå vidare för att utveckla det fria vårdvalet så att det kan omfatta alla människor i . Jag har besvarat fyra frågor med liknande innehåll. Som jag framförde i dessa svar har möjligheten att söka vård i andra landsting än i hemlandstinget uppmärksammats i de s.k. Dagmaröverläggningarna mellan staten och . Parterna konstaterade i Dagmaröverenskommelsen för att det är mycket angeläget att tillgodose både krav på reella valmöjligheter och tydliga regelverk. har med anledning av överenskommelsen utarbetat en landsövergripande rekommendation om valmöjligheter i vården, som ersätter de många olika rekommendationer som tidigare fanns. Ett syfte med rekommendationen är att åstadkomma en större likhet över landet när det gäller möjligheten att välja sjukhus och annan specialistvård. arbetar nu för att alla landsting ska godkänna rekommendationen så att den kan börja gälla fr.o.m. . i norra regionen beslutade att inte ställa sig bakom rekommendationen. De fyra berörda landstingen @ , , och har emellertid ännu inte fattat beslut om de ska följa samverkansnämndens avslagslinje eller inte. Detta kommer att avgöras av respektive landsting före . Jag har mot den bakgrunden inte för avsikt att vidta några ytterligare åtgärder utan följer aktivt landstingens ställningstagande till rekommendationen. Detta är också i linje med Dagmaröverenskommelsen för där parterna enats om att följa arbetet med rekommendationen innan behovet av att lagstifta om valmöjligheter i hälso- och sjukvården övervägs.