ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
frs · GO12656 · 2001-02-14 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:656 om sambandet mellan regionalpolitik och boende har frågat mig på vilket sätt bostadsproblematiken i kommuner, som förutspås minska sin befolkning med , kommer att påverka den kommande regionalpolitiken. Frågan är ställd mot bakgrund av en rapport från , de allmännyttiga bostadsföretagens intresseorganisation, i vilken beräknas att kostnaderna för de allmännyttiga bostadsföretagen i dessa kommuner kan komma att uppgå till betydande belopp på grund av att antalet tomma lägenheter ökar. Jag delar uppfattning om att frågan som belyses i är allvarlig. vill jag påpeka att regeringens arbetsfördelning är sådan att det är statsrådet som ansvarar för bostadsförsörjnings- och kommunalekonomiska frågor. Med anledning av detta vill jag, i frågan om konsekvenserna för de allmännyttiga bostadsföretagen, hänvisa till ett kommande svar av honom på en interpellation ställd av om lägenhetsöverskottet. Svaret är avsett att lämnas . Jag kan i sammanhanget konstatera att kommuner, inom ramen för det kommunala utjämningssystemet, kompenseras för bl.a. befolkningsminskning. Detta görs i en delmodell av kostnadsutjämningen. I förslag till en förnyad regionalpolitik, som regeringen planerar att presentera , kommer vikten av att tillvarata lokala och regionala tillväxt- och utvecklingsförutsättningar att betonas i ökad utsträckning. Det framgår allt tydligare att det är genom att stimulera den lokala och regionala tillväxten som den nationella tillväxten kan ökas. En sådan inriktning av regionalpolitiken kommer även att bidra till att stärka näringslivet och sysselsättningen i bl.a. kommuner som brottas med bostadsöverskott. Eftersom beredningsarbetet av propositionen pågår inom kan jag inte ytterligare kommentera frågan.
frs · GO12657 · 2001-02-15 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:657 om president abortpolitik har frågat utrikesministern om hon vidtagit någon åtgärd med anledning av den abortpolitik som president för. Frågan har överlämnats till mig för besvarande. President har beslutat att bidrag från den amerikanska biståndsmyndigheten inte får ges till enskilda organisationer som utför eller aktivt förespråkar abort som familjeplaneringsmetod i andra länder. Eftersom fäster största vikt vid frågan om kvinnors sexuella och reproduktiva hälsa och rättigheter, ser vi med betydande oro på de åtgärder som den amerikanska regeringen beslutat när det gäller uteblivet stöd till organisationer som arbetar med aborter. I det pågående arbetet mot fattigdomen betraktar vi kvinnors sexuella och reproduktiva hälsa och rättigheter som en ovärderlig del av lösningen, och inte som en del av problemet. Inom ramen för detta arbete genomförs ett stort antal insatser av många enskilda organisationer för att förebygga oönskade graviditeter. Det amerikanska handlandet bidrar till att komplicera arbetet på detta område i utvecklingsländerna, något som i sin tur kan medföra att kvinnor i utvecklingsländerna löper risken att berövas rättigheter som fastslagits vid internationella konferenser, såsom de i , och samt uppföljningskonferenserna till dessa. pågår ett arbete med att samla in ytterligare uppgifter om de mer exakta konsekvenserna av förändringen i den amerikanska politiken på detta område. Viktiga uppgifter, särskilt vad gäller vilka organisationerna är som verkligen drabbas och i vilken omfattning av att stödet från upphör, återstår fortfarande att få bekräftade. Så snart denna information har analyserats, kan vi bedöma effekterna av det här beslutet. Vi avser ta upp denna fråga i vår pågående dialog med den amerikanska regeringen i förhoppningen om att kunna uppnå ett konstruktivt meningsutbyte. Jag kan också nämna att jag i ett svarsbrev till EU:s kommissionär för utvecklingsfrågor understrukit vår oro över det här beslutet och de effekter det kan få för arbetet med sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter. I brevet framhöll jag att det amerikanska agerandet är särskilt beklagligt som vi ju uppnått konsensus om kvinnors sexuella och reproduktiva hälsa och rättigheter vid flera FN-konferenser och uppföljningskonferenser.
frs · GO12658 · 2001-02-14 00:00:00 — Svar på frågorna 2000/01:643 om åtgärder mot olaga fiske och 658 om tjuvfiske i har frågat mig vilka åtgärder jag avser vidta för att få stopp på det omfattande olaga trålfisket i och . har frågat mig vilka åtgärder jag avser vidta för att stoppa tjuvfisket och bevara fiskebeståndet i . Mot bakgrund av en rapport från arbetsgruppen för fiskeritillsynen angående fiskeriförhållandena i de till och gränsande farvattnen utarbetades riktlinjer i syfte att stävja olovligt fiske. I enlighet med dessa har bl.a. det danska Fiskeridirektoratet och den svenska byggt ut sitt samarbete för att utväxla information i samband med konkreta överträdelser, såsom daglig utväxling av patrulleringsplaner för övervakningsfartygen mellan myndigheterna, samarbete mellan ländernas fartyg, undersökningar då misstänkt fartyg anlöper i hamn m.m. Vidare kan kuststaten förfölja ett undflyende fiskefartyg som misstänks för överträdelser av bestämmelserna i kuststatens farvatten och som flyr på flaggstatens sjöterritorium. och utväxlar en rapport över verksamheten enligt riktlinjerna för tillsyn. Därutöver ska ytterligare överläggningar ske på begäran av någon av parterna. Överläggningar ska även hållas till följd av händelser som avsevärt påverkar tillämpningen av riktlinjer för tillsyn. Jag vill avvakta en närmare analys av läget från och innan jag tar ställning till eventuella ytterligare åtgärder.
frs · GO12659 · 2001-02-19 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:659 om friskvård har frågat mig hur jag tänker agera för att sådan friskvård som kan ha en positiv inverkan för att motverka stress, t.ex. massage, ska kunna omfattas av de skatteregler som gäller för förebyggande friskvård. Jag har tidigare svarat på en liknade fråga avseende skattefrihet för mjukare motionsformer som t.ex. qigong, och avslappningsträning (fråga 1999/2000:693). Jag svarade då att frågan om skattefri förmån av enklare slag av motion och annan friskvård har behandlats av Utredningen om avdrag för ökade levnadskostnader m.m. som lämnade sitt slutbetänkande Förmåner och ökade levnadskostnader (SOU 1999:94). Synen på vad som utgör friskvård har förändrats sedan skattefriheten för enklare motion och annan friskvård infördes. I mitt tidigare svar uppgav jag att behovet av eventuella förändringar avseende skattefrihetens omfattning med anledning av denna förändrade syn bör tas upp i samband med att regeringen överväger de förslag som lämnats i ovan nämnda betänkande. Jag kan inte nu ge något närmare besked om vilka åtgärder som kan bli aktuella .
frs · GO12660 · 2001-02-21 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:660 om ekonomiskt stöd till har frågat finansministern hur regeringen tänker agera för att öka det ekonomiska stödet till det praktiska arbete som bedrivs inom . Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på frågan. Av de 4 miljoner (exklusive 2 miljoner i tilläggsanslag) som staten avsatte fördelade till . Under innevarande år har anslagit till . Åtta lokala kamratföreningar, som tillhör riksförbundet, får dessutom vardera och tillkommer ytterligare tre kamratföreningar som får samma bidrag. och deras kamratföreningar genomför ett mycket betydelsefullt arbete för att minska spelberoendet och för att stödja spelberoende och deras anhöriga. Regeringen ser därför positivt på att riksförbundet, som bildades , nu fått en kraftig ekonomisk förstärkning.
frs · GO12661 · 2001-02-15 00:00:00 — Svar på frågorna 2000/01:647 om studentbostäder i storstadsområdena och 661 om studentbostäder har frågat mig vad jag avser att göra för att ytterligare stimulera byggnation av fler studentbostäder. har frågat mig vad jag avser att vidta för åtgärder för att förbättra bostadssituationen för studenter. Jag besvarar frågorna i ett sammanhang. Jag vill inledningsvis understryka att jag delar och åsikt att tillgången på bostäder för studenter är för låg i förhållande till efterfrågan. Särskilt tydligt är detta i storstadsområdena. Det regeringen kan göra är att ge ekonomiskt bidrag för att stimulera en produktion av studentbostäder. Det särskilda investeringsbidrag som regeringen införde och som kan ge i bidrag för varje nytt studentrum är ett led i detta arbete. Dessutom har genom att revidera sina föreskrifter när det gäller vissa standardkrav, gjort det möjligt att minska produktionskostnaderna med per lägenhet. Regeringen räknar med att investeringsbidraget ska medverka till tillkomsten av 10 000 nya studentbostäder. För att möta det stora behov av studentbostäder som finns särskilt i storstadsområdena, har regeringen valt att via rikta största delen av investeringsbidraget till dessa delar av landet. Av de som hade fördelats har tilldelats , således nästan en tredjedel. Tyvärr har endast hälften av de tilldelade medlen utnyttjats. Bilden är dessvärre likartad i både och län. I andra län t.ex. , , och har bidraget i stort sett utnyttjats fullt ut. Sammanfattningsvis innebär det särskilda investeringsbidraget i kombination med ändringarna i byggreglerna att det just nu är mycket gynnsamt att bygga studentbostäder. Det är nu upp till kommunerna att, bl.a. genom att bedriva en aktiv mark- och planpolitik, få i gång en produktion av studentbostäder som bättre motsvarar efterfrågan.
frs · GO12662 · 2001-02-15 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:662 om statligt grundbidrag till ungdomsorganisationer har frågat mig om vad jag avser att göra för att underlätta den statliga grundbidragshanteringen vad gäller ungdomsorganisationer. Jag anser att det är angeläget att det bidragssystem som ska gälla för det framtida statsbidraget till barn- och ungdomsorganisationerna är väl förberett och underbyggt. till förändrade bidragsregler ger inte ett tillräckligt underlag för att besluta om ett förändrat bidragssystem. Jag har därför tillsatt en arbetsgrupp för översyn av regelsystemet för statsbidraget. Förslagen i ska utgöra utgångspunkten för arbetsgruppens arbete. De frågor som arbetsgruppen arbetar vidare med gäller bl.a. förändrade bidragskriterier och bidragsmöjligheterna för de generationsövergripande organisationerna. Det är min avsikt att beslut om ett förändrat bidragssystem ska fattas under detta år. Det är viktigt att ungdomsorganisationerna får på sig för förberedelser inför det förändrade bidragssystemet. Målsättningen är att ett förändrat bidragssystem ska gälla fördelningen av medel som sker 2002 och avser .
frs · GO12663 · 2001-02-21 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:663 om järnvägstrafiken till och från har frågat vad jag avser att göra för att skapa möjlighet för en fungerande järnvägstrafik i . När det gäller elektrifieringen av Blekinge kustbana är det viktigaste nu att har förutsättningar att planera för denna. I regleringsbrevet gav regeringen i uppdrag att påbörja denna planering. har startat arbetet med att ta fram en järnvägsplan så att elektrifieringen kan komma till stånd med början 2004. När det blir aktuellt kommer regeringen, i en budgetproposition eller infrastrukturpropositionen, att föreslå för hur finansieringen bör lösas. Vidare kan jag konstatera att i årets budget har lagt in flera åtgärder på Kust-till-kustbanan, bl.a. sliperbyte, i syfte att höja standarden på sträckan mellan och . Med mer trafik och högre hastigheter krävs också insatser för att höja säkerheten. planerar att göra om 68 plankorsningar . SJ har ansvaret att självständigt planera och utföra sin trafik och jag utgår från att trafikeringen sker med utgångspunkt från den faktiska efterfrågan.
frs · GO12664 · 2001-02-14 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:664 om antisemitiskt konstnärskap har frågat statsministern vilka initiativ han avser vidta för att något liknande @ som att en konstnär som knyter an till en antisemitisk tradition belönas med statlig inkomstgaranti @ inte ska inträffa . Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på frågan. Grunden för statliga bidrag och ersättningar till konstnärer är att öka deras möjligheter till konstnärlig förnyelse och utveckling av viss ekonomisk trygghet. Det är en gammal och etablerad del av konstnärspolitiken. är det en viktig och grundläggande princip att det inte är regeringen @ inte politiker @ som ska göra bedömningar av enskilda konstnärer. Det ansvaret vilar i stället på konst- och konstnärskunniga myndigheter och institutioner med sina styrelser och referensgrupper. är det 157 konstnärer som har en statlig inkomstgaranti. Nya innehavare föreslås gemensamt av och . inhämtar i sin tur förslag från olika referensgrupper och från styrelsen för Bildkonstnärsfonden. Det gemensamma förslaget lämnas till regeringen, som regelmässigt bekräftar förslaget utan att göra någon egen prövning. Därutöver har regeringen satt upp tydliga mål för verksamhet. Målet är bl.a. att främja en samhällsutveckling som kännetecknas av social jämlikhet, jämställdhet mellan kvinnor och män, respekt och tolerans och där etnisk, kulturell, språklig och religiös mångfald tillvaratas som en positiv kraft, samt att bidra till minskad diskriminering, främlingsfientlighet och rasism. Utifrån detta har att till regeringen redovisa åtgärder som vidtagits för att uppnå målsättningen.
frs · GO12665 · 2001-02-14 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:665 om sista länken-bestämmelsen har frågat mig om regeringen är beredd att återinföra sista länken-bestämmelsen i utlänningslagen. Enligt har det sedan den socialdemokratiska regeringen tog bort sista länken-bestämmelsen i utlänningslagen gång på gång inträffat att personer avvisats som inte har några släktingar i hemlandet, men som har flera släktingar i . Som exempel anger hon en allvarligt sjuk 61-årig kvinna som ska befinna sig i en sådan situation. Ändringarna i utlänningslagen som gjordes 1997 innebar bl.a. att bestämmelserna om anhöriginvandring gjordes tydligare så att det numera framgår av lagen vilka kategorier av anhöriga som kan få invandra till . Familjemedlemmar utanför kärnfamiljen till den person som bor i får uppehållstillstånd endast om de levt i samma hushållsgemenskap i hemlandet och om det förelegat ett särskilt beroendeförhållande mellan dem. Både enligt den nuvarande och tidigare utlänningslagstiftningen har gällt att uppehållstillstånd kan beviljas på humanitär grund, exempelvis i fall av allvarlig sjukdom. har begärt att regeringen ska göra en utvärdering av lagstiftningen om anhörigas rätt att invandra till . Utvärderingen ska uppmärksamma speciellt udda och ömmande fall liksom "sista länken"-fall och andra speciella anknytningar (bet. 1998/99:SfU5, rskr. Regeringen tillsatte genom beslut en parlamentarisk utredning @ (UD 2000:03, dir. 2000:36) @ som ska överväga om utlänningslagens nuvarande bestämmelser om anhörigas rätt att bosätta sig i behöver ändras, särskilt med hänsyn till personer med samtliga nära släktingar här ("sista länk"-fall). utredningsuppdrag har senare utökats och utredningen ska redovisa sitt uppdrag gällande anhöriginvandring i ett delbetänkande (dir. 2000:81). Jag kan inte föregripa vad kommer fram till utan ser fram emot deras redovisning av uppdraget .
frs · GO12666 · 2001-02-22 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:666 om expropriationslagens ersättningsregler har frågat mig om hur långt den aviserade analysen av expropriationslagens ersättningsregler har kommit och när resultat och slutsatser beräknas föreligga. Jag är medveten om att en del fastighetsägare ifrågasätter de nuvarande reglerna om expropriationsersättning, inte minst reglernas tillämpning i samband med upplåtelse av ledningsrätt. Inom övervägs därför vissa frågor rörande ersättning vid expropriation och liknande tvångsförvärv. Det är för tidigt att uttala sig om när detta arbete kan avslutas. Jag hoppas att närmare besked om den fortsatta handläggningen av frågan kan lämnas .
frs · GO12667 · 2001-02-21 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:667 om debiteringsrutiner hos RFV har frågat mig om jag avser att göra en översyn av direktiven till () i syfte att effektivisera debiteringsrutinerna. I sin fråga refererar Järrel till verkets fakturering av vissa kostnader inom ramen för det s.k. utvecklingsprogrammet. Det arbete inom RFV och de allmänna försäkringskassorna som bedrivs under benämningen utvecklingsprogrammet, innefattar bl.a. att utveckla ett modernt IT-stöd för socialförsäkringens administration. Programmet bygger på en överenskommelse mellan RFV och försäkringskassorna. En modernisering av de allmänna försäkringskassornas verksamhet och särskilt IT-stödet är angelägen och en viktig förutsättning för att förbättra kvalitet, tillgänglighet och god service till medborgarna. Regeringen följer fortlöpande och noga detta utvecklingsarbete. Överenskommelsen omfattar även kostnadsfördelningen mellan RFV och försäkringskassorna. Senast i regleringsbrevet 2001 har RFV fått i uppdrag att kvartalsvis redovisa utvecklingen inom utvecklingsprogrammet. Redovisningarna ska omfatta pågående och planerade aktiviteter samt en aktuell kostnadsberäkning uppdelad på investeringar, centrala kostnader och kostnader vid de allmänna försäkringskassorna. Regeringen har också givit Statskontoret i uppdrag att fortlöpande granska utvecklingsarbetet. Vid sidan av de aktiviteter som genomförs omfattar granskningen programmets kostnader och en bedömning av de förväntade effekterna av vidtagna åtgärder. Granskningen ska ske med utgångspunkt i RFV:s roll som systemägare till de gemensamma systemen inom socialförsäkringsadministrationen. Jag vill därutöver erinra om att den oberoende revision som () genomför är en nyckelfaktor för den statliga styrningen och uppföljningen. Eventuella brister som påtalas i samband med denna revision ska åtgärdas . För statliga myndigheter regleras kraven på redovisningen i första hand genom bokföringsförordningen med föreskrifter och allmänna råd men även genom vissa andra statliga föreskrifter som till stor del är intagna i årliga publikation EA (Ekonomiadministrativa bestämmelser för statlig verksamhet). Där fastslås att det är myndighetens ansvar och skyldighet att bokföring sker på ett sätt som stämmer överens med god redovisningssed. Jag vill framhålla att det varken vid Statskontorets eller granskningar av verksamhet i här aktuellt avseende, eller av vad jag inhämtat från verket i frågan, har framkommit något som föranleder en översyn av gällande bestämmelser. Statskontoret konstaterar också i sin senaste granskning av utvecklingsprogrammet att konsekvenserna av de förseningar som uppstått i förhållande till tidigare planer bedöms som acceptabla, mot bakgrund av att kommande insatser grundas på mer realistiska antaganden om resurser, kompetens, tillgänglig tid och genomförbarhet.
frs · GO12668 · 2001-02-23 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:668 om miljöregler kring vindkraftverk har frågat mig vilka åtgärder jag avser vidta för att värna olika värden i den kringliggande boende- och närmiljön som riskerar att hotas vid en alltför hårdhänt exploatering av vindkraftverk. Uppförande av vindkraftverk prövas bl.a. enligt och . Det ingår då att göra bedömningar av verksamhetens konsekvenser för miljö och boende. Vindkraftverk i den storleksordning som nämner ska tillståndsprövas enligt . I en ansökan om tillstånd ska alltid ingå en miljökonsekvensbeskrivning som belyser verksamhetens konsekvenser för miljön, hushållningen med naturresurser och människors hälsa. föreslog i sitt slutbetänkande (SOU 1999:75) bl.a. att även mindre vindkraftverk ska tillståndsprövas enligt . I allmänna råd 1995:1 Etablering av vindkraft på land anges bl.a. riktlinjer för buller och säkerhetsavstånd. Regeringen har gett i uppdrag att i samråd med och göra en översyn av verkets allmänna råd. Uppdraget ska redovisas . I syfte att följa upp hur kommuner med goda vindförutsättningar behandlar vindkraften i sina översiktsplaner har regeringen gett länsstyrelserna i uppdrag att i sin årsredovisning redovisa vidtagna och planerade åtgärder för hur kommunerna behandlar mark och vattenanvändningsfrågor som rör vindkraften i sina översiktsplaner. gjorde den bedömningen att det är ute till havs som den avgjort största potentialen finns för utbyggnad av vindkraften som konflikterna med andra intressen sannolikt är mindre. Regeringen beslutade därför tillsätta en arbetsgrupp inom med uppgift att kartlägga förutsättningarna för lokalisering av vindkraftverk till havs- och fjällområden. Arbetsgruppen har i en delrapport lämnat förslag om hur detta arbete ska bedrivas vidare. Jag anser att behovet av skydd för miljö och boende i samband med vindkraftsetableringar kan tillgodoses med gällande lagstiftning. Vad gäller förslag om att även mindre vindkraftverk ska tillståndsprövas enligt har regeringen ännu inte tagit ställning. Frågan övervägs inom .
frs · GO12669 · 2001-02-21 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:669 om friskvård betald av arbetsgivaren har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att skattereglerna avseende friskvård ska uppmuntra till skattefri friskvård för personal som reglerna blir enkla och förutsägbara. Jag har svarat på en fråga om skattefrihet för friskvård (fråga 2000/01:659). Jag uppgav då att synen på vad som utgör friskvård har förändrats sedan skattefriheten för enklare motion och annan friskvård infördes. Vidare uppgav jag att frågan om behovet av eventuella förändringar avseende skattefrihetens omfattning bör tas upp i samband med att regeringen överväger de förslag som lämnats av Utredningen om avdrag för ökade levnadskostnader m.m. i betänkandet Förmåner och ökade levnadskostnader (SOU 1999:94). Jag har inte någon annan uppfattning avseende åtgärder med anledning av nu aktuell fråga.
frs · GO12670 · 2001-02-21 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:670 om förstärkt konsumentskydd har frågat mig om jag avser att vidta några åtgärder för att konsumenterna ska få ett starkare skydd vid t.ex. undermålig kollektivtrafik. Jag håller med om att det finns ett behov av att se över konsumentskyddet avseende kollektivtrafiken. Jag tycker också att pendeltågtrafiken är undermålig i . Pendeltågen måste kunna erbjuda kunderna en bättre service och därmed bidra till att minska biltrafiken och förbättra miljösituationen i . har verkat för att man ska få gemensamma avtalsvillkor för hela landet avseende lokaltrafiken men har inte fått gehör för detta hos (). Främsta skälet är att ansvaret för kollektivtrafiken ligger på lokal och regional nivå där trafikhuvudmännen, som lyder under landsting eller kommuner, själva har att besluta om vilka villkor som ska gälla. En möjlighet konsumenterna har är att vända sig till för att få frågan om rätten till ersättning i ett enskilt ärende prövad. För har lokaltrafik AB (SL) infört en resegaranti som innebär att den resenär som drabbas av förseningar kan få en ersättning för en taxiresa med . Denna garanti gäller endast resande med tunnelbana och därför har tagit initiativ till att garantin ska utökas och omfatta all typ av kollektivtrafik. I praktiken har resenärer som drabbats av förseningar i pendeltågtrafiken fått motsvarande ersättning. Det är dock viktigt att avtalsvillkoren blir enhetliga och att alla resenärer behandlas lika oavsett vilken kollektiv transport man väljer. Statens uppgift på det här området är framför allt forskning, utveckling och uppföljning. I årets budgetproposition uppgav regeringen att man kommer att ta initiativ till ett fördjupat samarbete med kollektivtrafikbranschen för att identifiera möjliga insatsområden för att ytterligare stärka kollektivtrafiken. I detta ligger såväl miljö- som konsumentaspekter. Frågan om ett fördjupat samråd mellan staten och trafikhuvudmännen bereds inom och ett beslut är att vänta .