ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
frs · GO12905 · 2001-03-21 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:905 om Per har frågat mig vad jag avser göra med anledning av yttrande om . Bakgrunden till yttrandet är att två företag, Challenium Information och , har ingivit en skrivelse till i vilken de ifrågasätter att AB har börjat konkurrera med de två företagen när det gäller produktion av databaser som redovisar ISO 14 000-certifierade företag. Jag har inte för avsikt att här diskutera yttrande, men jag kan konstatera att rådet drar slutsatsen att orsaken till det problem som uppstått står att finna i organisationsform samt de finansiella villkor som bolaget fått verka under. föreslår därför att regeringen tar initiativ till en översyn av verksamhet och nuvarande finansieringsform. har i en skrivelse informerat om att bolaget, mot bakgrund av påtalanden, har ändrat sina rutiner för att tillgodose de invändningar som rests mot verksamheten. När det gäller översynen av verksamhet och finansieringsform aviserade regeringen redan i budgetpropositionen att en sådan översyn behöver göras. Bakgrunden är bl.a. att då det inrättades 1995 fick uppdraget att fullt ut avgiftsfinansiera sin verksamhet. har inte lyckats med detta utan staten har tillfört bolaget aktieägartillskott, bl.a. i tilläggsbudgeten för . uppdrog därför åt Deloitte & Touche att genomföra en översyn av . I uppdraget ingår bl.a. att granska arbetsuppgifter och finansiering. yttrande ingår i det underlag Deloitte & Touche arbetar med. Deloitte & Touche kommer att redovisa sina slutsatser och förslag till åtgärder . Från sida kommer vi därefter att föra en dialog om framtid med övriga delägare, dvs.
frs · GO12906 · 2001-03-20 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:906 om religionsundervisningen i har frågat mig om vad jag tänker göra för att säkerställa religionsundervisningen vid landets lärosäten med anledning av nedläggningen av religionsundervisningen vid . Vårt samhälle behöver en stark utbildning och forskning inom humaniora och samhällsvetenskap. Om vi ska kunna möta framtidens utmaningar måste vi ha en god kännedom om språk, värderingar och historia, vår egen och andras. Vi måste också kunna analysera samhällsutvecklingen. I det sammanhanget har religionsämnet stor betydelse. Resurserna för utbildning i humaniora, samhällsvetenskap, juridik och teologi behöver därför förstärkas. Högskolereformen 1993 gav lärosätena rätten att själva bestämma över utbildningsutbud och dess omfattning. Regeringen beslutar om lärosätenas resurstilldelning till grundutbildning genom det s.k. takbeloppet samt mål för vissa examina. Det innebär att lärosätena själva sedan beslutar om att starta, bygga ut och eventuellt lägga ned kurser och utbildningar inom ramen för takbeloppet. Besluten fattas utifrån studenternas söktryck och arbetsmarknadens behov. För vissa s.k. småämnen tilldelar regeringen lärosäten ett särskilt ansvar att bedriva undervisning i ett ämne. Det har kommit till min kännedom att religionsämnet kommer att finnas kvar inom lärarutbildningen i . Såvitt jag förstår pågår även diskussioner om att stärka utbudet av religionsutbildning inom lärarutbildningen vid . Lärosätena förutsätts ha ett rikt utbud av kurser även inom ämnen där antalet studenter är förhållandevis litet. är det viktigt att lärosätena har möjlighet att förändra sitt utbud över tiden
frs · GO12908 · 2001-03-21 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:908 om utgivningen av dagstidningar har frågat statsrådet vilka åtgärder hon är beredd att vidta för att trygga medborgarnas rätt till daglig tidning också oavsett om man bor i stad eller på landet. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på frågan. Jag är medveten om de problem som tar upp i sin fråga och delar oron över effekterna av de mycket kraftiga kostnadsökningar som skett när det gäller tidningsdistribution i glesbygd . Jag håller med om att det är av mycket stor vikt att även boende i glesbygd kan få tillgång till en dagstidning också . Det är en grundläggande demokratifråga. Presstödet består av ett driftsstöd och ett distributionsstöd. Frågor om förändringar av presstödet bereds inom .
frs · GO12909 · 2001-03-21 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:909 om EU:s bidrag till UNHCR:s finansiering har frågat mig vilka åtgärder regeringen avser vidta för att EG:s bidrag till UNHCR återförs till den tidigare, högre, nivån. UNHCR har svåra ekonomiska problem. Den nya flyktingkommissarien, , har därför vidtagit en rad åtgärder för att komma till rätta med dessa problem. Dit hör en uppmaning till samtliga UNHCR:s fältkontor att planera sin verksamhet utifrån antagandet att enbart av den beslutade budgeten kan finansieras. Dit hör också Lubbers initiativ att göra en översyn av de strukturella och finansiella problemen. Denna översyn görs i tre led där det första är att identifiera UNHCR:s kärnaktiviteter. Det andra är att se över hur UNHCR kan effektivisera och optimera sin organisation. En granskning av personalstyrkan görs men inga åtgärder har tillkännagivits . Det tredje ledet är att se över UNHCR:s finansieringsmekanismer. har vid det hållna styrelsemötet (standing committee) med UNHCR givit vårt stöd till denna översyn. (KOM:s) finansiering av UNHCR kommer från flera källor, främst från ECHO. KOM:s bidrag till UNHCR uppgick till , men minskades till . Stödet 1999 var det högsta som KOM givit UNHCR (stödet gick framför allt till Kosovokrisen), så siffran verkar väl tilltagen. Minskningen beror bl.a. på att ECHO främst ger projektbidrag, medan UNHCR:s nya sammanhållna budget, som infördes , bygger på mer sammanhållna program. Vid hållna strategiska planeringsmöten mellan ECHO och UNHCR, har UNHCR dock fått positiva indikationer avseende bidrag för (UNHCR räknar med att man kommer erhålla ca 45@50 miljoner US dollar från ECHO. Kommissionens bidrag till UNHCR uppgår till nästan ). försöker få KOM att överväga mer programfinansiering av FN-organen, inklusive UNHCR. tar i sina löpande kontakter med ECHO, liksom vid möten med ECHO:s Humanitarian , upp vikten av att UNHCR garanteras en mer förutsägbar och stabil finansiering. Därutöver betonar ständigt UNHCR:s unika globala mandat. Frågan om förhållandet mellan ECHO och UNHCR behandlas också i EU-kretsen i . På bl.a. svenskt initiativ håller UNHCR informella konsultationer i anslutning till budgetarbetet för att länka frågan om finansiering av budgeten till antagandet av densamma, för att säkra full finansiering. driver under sitt ordförandeskap att förhållandet mellan EG och FN ska förbättras på utvecklings- och det humanitära området. Detta gäller såväl mer förutsägbar finansiering som förbättrad samordning. har bidragit aktivt till ett förslag om förbättrat samarbete mellan EG/EU och FN som KOM väntas lägga fram inför . Relationen mellan ECHO och UNHCR berörs givetvis också av detta arbete.
frs · GO12910 · 2001-03-21 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:910 om kriterierna för Svenska Filminstitutets bidragsverksamhet har frågat mig om jag avser att se över kriterierna för Svenska Filminstitutets bidragsverksamhet till olika filmprojekt. Frågan föranleds av filmen , bye och det faktum att lämnat stöd till filmen. Som jag svarat på likartade frågor av () respektive (), så beslutar självständigt om bl.a. förhandsstöd till svensk film. Institutet har därvid att följa de riktlinjer som ges av filmavtal, där staten är en av flera parter (prop. 1998/99:131). Varken staten eller någon annan avtalspart har något inflytande över vilka enskilda filmprojekt som får stöd inom ramen för avtalet. Därutöver har regeringen angett som ett generellt mål för att främja en samhällsutveckling som kännetecknas av social jämlikhet, jämställdhet mellan män och kvinnor, respekt och tolerans och där etnisk, kulturell, språklig och religiös mångfald tillvaratas som en positiv kraft samt att bidra till minskad diskriminering, främlingsfientlighet och rasism. redovisar vilka åtgärder som vidtagits för att uppnå målet. Mot denna bakgrund har jag ingen avsikt att se över kriterierna för bidragsverksamhet till olika filmprojekt.
frs · GO12911 · 2001-03-21 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:911 om saknade konstverk hos statliga myndigheter har frågat mig vad jag avser göra för att komma till rätta med att konstverk försvinner inom de statliga myndigheterna. Naturligtvis har vi alla, som säger, ett ansvar att bevara vår kultur. Vi är också överens om att den statligt ägda konst som finns på våra myndigheter är värdefull och bör behandlas därefter. med och har tillsyn över den statliga konst som finns på olika myndigheter. Tillsynsverksamheten är organisatoriskt knuten till . Av förordningen (1990:195) om vård av statens konst följer att varje myndighet ska förteckna sitt innehav av statligt ägd konst, inventera innehavet och lämna uppgifter om innehavet till . Av förordningen framgår också att om finner att en myndighet brister i sin vård av konsten och om rättelse inte sker inom rimlig tid, ska detta förhållande anmälas till regeringen. Ingen sådan anmälan har kommit in till regeringen. Mot bakgrund av de bestämmelser om vård och tillsyn som redan finns är det just nu inte aktuellt att vidta ytterligare åtgärder.
frs · GO12913 · 2001-03-22 00:00:00 — Svar på frågorna 2000/01:893 om E 4 förbifart och och 913 om trafiksäkerheten i () har frågat mig vad jag avser att göra för att projekt E 4 förbifart och ska påbörjas. () har frågat mig vad jag avser att vidta för åtgärder för att öka trafiksäkerheten på vägsträckan mellan och . Bakgrunden till frågorna är att två personer omkom vid en frontalkollision på sträckan mellan och . Jag besvarar dessa frågor i ett sammanhang. Jag och regeringen ser mycket allvarligt på dödsfallen i trafiken. Därför prioriterar regeringen åtgärder för att öka trafiksäkerheten. Utöver de som finns avsatta för trafiksäkerhetsåtgärder i nationell väghållningsplan omprioriteras under perioden 1999@2003 ca från administration och sektorsuppgifter till fysiska trafiksäkerhetsåtgärder på hela det statliga vägnätet. För att satsningen ska ge bästa effekt på trafiksäkerheten måste varje krona användas där den bedöms ge så stora minskningar av antalet dödade och svårt skadade som möjligt. Vid utgången av har t.ex. landsväg försetts med mitträcke och därmed blivit mötesfri. En av dessa sträckor är E 4 i i , som byggts om och öppnats som mötesfri väg av liknande typ som man har mycket goda erfarenheter av från E 4 vid . Dessutom har sidoområden åtgärdats genom att stenar tagits bort, räcken satts upp och branta lutningar åtgärdats. Eftersom de åtgärder som bedöms ha störst positiva effekter på trafiksäkerheten ska genomföras först förskjuts andra åtgärder i tiden. Sträckan på förbi och ingår i nationell väghållningsplan. Det finns fastställda och lagakraftvunna arbetsplaner för hela sträckan. Regeringen fattade beslut om arbetsplanen för delsträckan Eket@Värsjö. Jag har erfarit att avser att påbörja utbyggnaden förbi . Sträckan förbi kunde däremot inte prioriteras i nuvarande nationell väghållningsplan. Med den utformning som föreslagit när prioriteringen gjordes 1998 var kostnaden för projektet för hög i förhållande till den nytta som det beräknades föra med sig. beslutade regeringen därför att skicka tillbaka arbetsplanen för E 4 förbi till . Detta gav möjlighet att ta fram ett omarbetat förslag. När nuvarande nationell väghållningsplan förnyas ska de åtgärder som bedöms bidra bäst till målen prioriteras. Fördelar och kostnader av att genomföra olika åtgärder vägs då mot varandra. Därför är det ännu för tidigt att uttala sig om när en utbyggnad av förbi bör genomföras. Ett väl utformat förslag som ger goda effekter på trafiksäkerheten till rimliga kostnader bör dock ha goda möjligheter att prioriteras tidigt i nästa plan.
frs · GO12914 · 2001-03-22 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:914 om viltstängsel har frågat mig om jag är beredd att medverka till att prioriterar viltstängsel längs de vägsträckor i landet som är särskilt drabbade av viltolyckor. presenterade regeringen ett handlingsprogram med elva punkter för ökad trafiksäkerhet. Programmet omfattade bl.a. en satsning på de farligaste vägarna med uppdrag till att hitta kostnadseffektiva åtgärder som gör vägarna säkrare. Regeringen har tidigarelagt fysiska trafiksäkerhetsåtgärder för i den nationella väghållningsplanen så att de ska vara genomförda i stället för . Vidare har regeringen beslutat att särskilda trafiksäkerhetsåtgärder ska genomföras på hela det statliga vägnätet intill ett belopp av under perioden 1999@2003. Av de 580 personer som dog i vägtrafikolyckor var det 14 stycken som avled i viltolyckor. Jag har erfarit att nya viltstängsel sattes upp på befintliga vägar för en summa av ca . bedömningar av var viltstängsel ska sättas upp bygger på kunskaper om viltförekomst, trafikintensitet och fordonshastighet. Jag har inte för avsikt att ändra uppdrag att göra avvägningar mellan olika typer av trafiksäkerhetsåtgärder men jag följer fortlöpande utvecklingen.
frs · GO12915 · 2001-03-22 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:915 om infrastruktursatsningar har frågat mig om jag är beredd att avsätta medel för infrastruktursatsningar för att mildra effekterna av en väntande lågkonjunktur. Frågan ställs mot bakgrund bl.a. av att det rälstillverkande företaget har gjort permitteringar. Jag delar åsikt att infrastruktursatsningar kan bidra med arbetstillfällen i konjunktursvackor. Problemet är att infrastruktursplaneringen måste bedrivas med god framförhållning och att de förutsättningar som krävs för att starta ett projekt inte alltid sammanfaller med en konjunkturnedgång. En byggstart förutsätter att den fysiska planeringen resulterat i erforderliga beslut och att det finns ett finansiellt utrymme. medelstilldelning har under perioden 1998@2001 varit lägre än vad som planerades när stomnätsplanen för perioden 1998@2007 fastställdes. Flera planerade investeringsprojekt har därför försenats. Detta i kombination med att tågtrafiken ökar har lett till ett större behov av drift- och underhållsinsatser inklusive reinvesteringar. Regeringen omfördelade därför från investeringar till drift och underhåll i regleringsbrev . Regeringen förbereder en proposition om inriktning av utveckling av transportsystemet som ska presenteras . I övrigt vill jag inte föregripa de förslag som kommer att presenteras .
frs · GO12916 · 2001-03-22 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:916 om broförbindelser över har frågat mig om jag är beredd att ge att fördela medel så att de förfallna broarna över rustas till en godtagbar standard. Bakgrunden till frågan är att bron vid Umgransele vid en inspektion visat sig vara i så dåligt skick att den stängts för trafik. I finns ytterligare två hängbroar på enskilda vägar som formellt tillhör vägsamfälligheter. Byggande och drift av enskilda vägar finns inom anslaget 36:2 Väghållning och statsbidrag. Anslaget disponeras av . Min uppfattning är att det ligger inom kompetens att avgöra i vilken utsträckning anslagsposten och eventuell kredit ska utnyttjas för statsbidrag till upprustning av broarna över .
frs · GO12917 · 2001-03-27 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:917 om Skånberg har frågat näringsministern när han ämnar teckna ett nytt avtal med . berör frågan om den grundläggande kassaservicen. Arbetsfördelningen inom regeringen är sådan att det är jag som ska svara på frågan. Enligt postlagen ska det finnas en grundläggande kassaservice i hela landet som innebär att alla kan verkställa och ta emot betalningar till enhetliga priser. Statens ansvar har säkerställts genom ett avtal med som löper t.o.m. . Min avsikt är att förlänga avtalet i samband med att den nuvarande avtalstiden löper ut.
frs · GO12918 · 2001-03-21 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:918 om astma, allergi och innehållsdeklarationer har frågat mig vad jag avser att göra för att tillse att innehållsdeklarationer på livsmedel blir så tydliga att inga personer med anförda besvär behöver vara oroliga när de står i butikerna och ska välja. Det finns ett mycket starkt svenskt intresse av att förbättra allergimärkningen. Codex fattade ett beslut om en förteckning av livsmedel som kan framkalla allergier och därför alltid ska anges, liksom sänka gränsen för när ingredienserna i sammansatta livsmedel ska anges från till . har drivit denna fråga i märkningskommitté . Vi kommer även att driva detta inom EU där frågan nu blivit aktuell. I Europeiska kommissionens vitbok om säkra livsmedel har ett antal områden angivits som prioriterade, bl.a. märkning av allergena ingredienser. Kommissionen kommer att presentera ett förslag till ett nytt direktiv. lutar det mest åt att en 0-gräns föreslås. anser att frågan är mycket viktig och vår målsättning är att lyckas driva denna fråga under det svenska ordförandeskapet.
frs · GO12919 · 2001-03-19 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:919 om särskilda försiktighetsåtgärder med anledning av mul- och klövsjuka har frågat mig vilka åtgärder jag avser vidta för att underlätta för djurägarna i mindre djurtäta områden i avseende restriktioner för slakttransporter med anledning av mul- och klövsjukan. Det kan tyckas som om de försiktighetsregler som införts med anledning av utbrotten av mul- och klövsjukan i och utbrottet i inte står i proportion till risken för smittspridning i norra . Det är dock viktigt att komma ihåg att denna ytterst smittsamma sjukdom kan smitta lika väl via resenärer till som till , eftersom viruset kan föras med på t.ex. kläder och skor. När det gäller problemen med att skicka djur till slakt vill jag påminna om att det är möjligt att skicka djur direkt till slakt, förutsatt att djur från olika besättningar inte blandas under transporten. Vad gäller bidragsdelen finns det vissa bidrag där ett av flera villkor för bidragsberättigande är att djurtäthet inte överstiger vissa fastställda tak. Transportrestriktionerna kan få till följd att djurtätheten tillfälligt överstiger dessa tak. I vilken grad detta kommer att påverka rätten till bidrag har ännu inte diskuterats inom EG. De bekymmer som beskrivs för jordbrukare i norra gäller även för jordbrukare i andra delar av EU. Därför kommer bidragsfrågan troligen att bli föremål för diskussioner på EG-nivå. Enligt gällande gemenskapsregler är det inte möjligt att göra några undantag för vissa delar av när det gäller de åtgärder som beslutats av kommissionen med anledning av mul- och klövsjukan. Jag är medveten om de olägenheter som transportrestriktionerna orsakar för enskilda lantbrukare, men med tanke på de svåra följderna för det svenska lantbruket om smittan sprids i vårt land anser jag att de vidtagna åtgärderna är befogade.
frs · GO12920 · 2001-03-21 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:920 om har frågat vilka åtgärder hon tänker vidta för att även mindre projekt inom mål 1-området ska kunna komma till stånd trots uteblivna Leader-medel. Arbetsfördelningen inom regeringen är sådan att det är jag som ska svara på frågan. Regeringen gav i uppdrag att, i samråd med ett nationellt partnerskap, utarbeta ett programförslag för gemenskapsinitiativet Leader-plus i . I uppdraget ingick att en koncentration skulle ske till landsbygdsområden utanför mål 1. Den bedömningen utgick ifrån att regeringen måste ta hänsyn till utvecklingen i hela landet. Det finns skäl för regeringen att stödja en utveckling av landsbygden också i de delar av landet som inte har tillgång till de regionalpolitiska resurser som finns i norra . Inom det geografiska område som är mål 1 uppgick Leader-projektens omfattning till ca under perioden 1995@1999, att jämföras med de resurser som EU satsar totalt inom mål 1 @ . Jag anser att arbetssättet inom Leader är värdefullt för genomförandet av landsbygdspolitiken i hela och därför anges det också i programkomplementen för mål 1 att stöd bör lämnas till Leader-liknande verksamhet inom ramen för dessa program. Övervakningskommittéerna kommer att följa upp i vilken omfattning och inom vilka åtgärder detta har gjorts. För att ska kunna godkänna de Leader-liknande grupperna ska dessa i sina stadgar redovisa att organisationen ifråga arbetar med landsbygdsutveckling och är baserad på ett öppet och brett partnerskap bestående av både privat, ideell och offentlig sektor. Dessa grupper ska även förbinda sig att arbeta utifrån de horisontella målen i det nationella programmet för Leader-plus samt lämna information om projekten till nätverket för Leader-plus. Jag tycker mot den bakgrunden att man på sina håll har övertolkat betydelsen för mål 1-området av Leader-medlen. Enligt kommissionens riktlinjer för Leader-plus ska de områden som väljs ha tillräckliga mänskliga, finansiella och ekonomiska resurser. Därför diskuteras inom kommissionen en gräns på minst 15 invånare per kvadratkilometer. Kommissionen är för del beredd att acceptera sex invånare per kvadratkilometer på NUTS II-nivå. Som framgår av mitt svar finns det således redan förutsättningar för att arbeta även med mindre lokala projekt på ett Leader-liknande sätt inom mål 1-området.
frs · GO12921 · 2001-03-22 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:921 om inre gränskontroll har frågat mig om regeringen kommer att ta några initiativ för att se över reglerna för inre gränskontroll i syfte att förhindra att diskrimineringsförbudet i regeringsformen överträds. Diskrimineringsförbudet i regeringsformen får inte överträdas. Det uttrycker en grundläggande värdering i svenskt samhällsliv. skriver i sin fråga att aviserat att man vill förstärka den inre kontrollen. Jag vill erinra om att regeringen i propositionen 1997/98:42, där föreslås godkänna anslutning till , anförde att en fungerande inre utlänningskontroll är en viktig förutsättning för att de inre gränserna ska kunna öppnas. Regeringen gjorde också bedömningen att denna verksamhet måste öka i omfattning, redan med tanke på den dåvarande situationen, men även i ett Schengenperspektiv. Inre utlänningskontroll kan utföras över hela . Förfarandet regleras i 5. kap 6. Där anges att en utlänning är skyldig att på begäran av en polisman visa upp pass eller andra handlingar som visar utlänningens rätt att vistas i . Kontrollen får bara genomföras om det finns anledning att anta att utlänningen saknar rätt att uppehålla sig här eller om det annars finns särskild anledning till kontroll. Av och allmänna råd för polisväsendet (273-1) framgår att kontroll inte får utföras enbart för att en person på grund av hudfärg, språk, namn, beteende eller annat kan antas vara utlänning. Reglerna påverkas inte av deltagande i . Inre utlänningskontroll kan vara en åtgärd för att kompensera att gränskontrollerna tas bort. Om användningen av inre utlänningskontroll ska öka eller inte är en operativ bedömning som ska göras av polisen. Det viktiga är att åtgärderna inte får innebära diskriminering, dvs. ingen får kontrolleras bara av den anledningen att han eller hon antas vara utlänning. skriver vidare i sin fråga att det enligt föreskrifter är tillåtet att använda utseende, klädsel etc. som urvalskriterier vid kontroll. Den text som hänvisar till avser emellertid den stickprovskontroll som utförs vid inresa från de andra nordiska länderna och sker inom ramen för den nordiska passkontrollöverenskommelsen. Stickprovskontrollerna upphör i och med Schengeninträdet. Några kontroller kommer inte att ske vid passerande av de inre gränserna inom Schengenområdet. Vid de yttre gränserna kommer alla personer att kontrolleras.