frs · GP12268 · 2001-12-04 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:268 om hushållens kostnader har frågat mig om vilka åtgärder jag ämnar vidta för att minska hushållens kostnader genom att öka konkurrensen och motverka prissamverkan och marknadsuppdelning i . Det finns som bekant flera skäl till att den svenska prisnivån är högre än andra länders. Av den rapport som publicerade framgick det att hälften av prisskillnaden kan förklaras med "naturliga faktorer" såsom inkomstnivå, arbetskraftskostnad, skatter, befolkningstäthet, konsumtionsmönster samt växelkursförändringar. Enligt förklaras den andra hälften däremot av bristande konkurrens i ett flertal sektorer av den svenska ekonomin. En av de viktigaste faktorerna som bestämmer konkurrenssituationen är möjligheterna för en aktör att etablera sig på en marknad. En bransch som länge ansetts ha stora etableringshinder är t.ex. den svenska dagligvarubranschen. De flesta rapporter som berört de svenska hushållens relativt höga kostnader har också fokuserat på matpriserna. Ett stort inträdeshinder inom den svenska livsmedelssektorn är dess strukturella karaktär: branschen domineras av tre kedjor med en sammanlagd marknadsandel på Det finns dock tecken på att utländska aktörer håller på att ta sig in på den svenska marknaden. Ett annat inträdeshinder har varit svårigheten att hitta lämpliga lägen med möjlighet att bedriva livsmedelshandel. Av senaste rapport i ämnet framgår det att kommunerna genom sin tillämpning av (PBL) ofta har ett avgörande inflytande på möjligheterna för en aktör att etablera sig. I planarbetet måste kommunen göra en rad avvägningar mellan enskilda och allmänna intressen, såsom miljö- och trafikaspekter, samt effekter för handel och konkurrens. framhåller att avvägningen mellan olika intressen är svår. Det framgår dock av rapporten att kommunens handelsutredningar nästan uteslutande fokuserar på de negativa effekterna av en etablering (t.ex. risken för att närbelägna mindre butiker slås ut) och inte på de positiva (t.ex. lägre priser). föreslår därför att konkurrensintresset ges ökad vikt i planeringsprocessen hos kommunerna genom en ändring i PBL. Kommunernas kompetens på området bör utvecklas genom utbildning och rådgivning. I syfte att ytterligare öka kunskapen om konkurrensförhållandena på dagligvarumarknaden har regeringen gett i uppdrag att göra studier av konkurrensförhållandena på lokal nivå. Regeringen överväger vidare att ge och i uppdrag att analysera butiksstrukturer, dvs. om konsumenten kan tjäna på att handla i butik med ständigt lågt pris eller på stormarknader. I ett större perspektiv kan även den av regeringen tillsatta kartellutredningen vara av betydelse. Utredningen, som tillsattes med anledning av den konkurrenspolitiska propositionen från , hade till uppgift att pröva vilka åtgärder som krävs för att effektivisera uppspårandet och beivrandet av karteller. finns inte tillräckliga förutsättningar i lagstiftningen att komma åt karteller. Utredningens huvudförslag presenterades . Utredningen förslår bl.a. ett program för nedsättning av eller eftergift av konkurrensskadeavgift för företag som avslöjar konkurrensbegränsningar, samt sekretesskydd för anmälare och uppgiftslämnare i konkurrensärenden. Regeringen planerar att lägga fram en proposition i frågan . Mot bakgrund av de rapporter som lämnats eller väntas i denna fråga kommer regeringen att överväga fortsatta lämpliga åtgärder. Med dessa åtgärder i sikte hoppas regeringen kunna avhjälpa den rådande bristen på konkurrens inom livsmedelssektorn och i slutändan minska hushållens kostnader.