ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
frs · GO121600 · 2001-08-31 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:1600 om bidrag till kretsloppsanpassning har frågat mig vilka åtgärder jag avser vidta för att vissa medel som finns kvar inom anslag ska kunna användas för miljö- och kretsloppsanpassning inom bostadssektorn. A9, som det nu är fråga om, rör ett femårigt program med investeringsbidrag för ekologisk omställning enligt förordningen om statligt investeringsbidrag för en ekologiskt hållbar samhällsutveckling. Programmet beslutades av (prop. 1995/96:222, bet. 1995/96:FiU15, rskr. 1995/96:307). Enligt budgetunderlag 2002@2004 fanns under anslagsposten och av dessa beräknas att utbetalas t.o.m. . Nya ärenden tillkommer inte efter förordningens upphävande och återstående medel återgår till staten. finns dock andra bidrag inom samma område. finns ett statligt investeringsbidrag som främjar ekologisk hållbarhet vid bostadsbyggande, s.k. ekobidrag. Bidraget löper och totalt har avsatts för hela perioden. Bidrag kan fås för merkostnader vid både ny- och ombyggnad för åtgärder som minskar belastningen på miljön. Det nya bidragets inriktning och storlek uppväger mer än väl de medel som utgår ur anslagsposten A9. Jag ser därför ingen anledning att verka för att medel inom område A9 förlängs ytterligare, utan ser det som mer effektivt att det fortsatta arbetet samlas inom det nya ekobidraget.
frs · GO121601 · 2001-08-30 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:1601 om EU:s visumpraxis för ledare har frågat mig vad ämnar göra för att ändra EU:s praxis när det gäller visum för den högsta ledningen i . Bakgrunden är, som nämner, att president inte erbjudits visum för att besöka med hänvisning till en inofficiell EU-praxis. Alla EU:s medlemsländer för en "ett-Kina-politik" som innebär att vi inte har diplomatiska förbindelser med . Därmed kan vi inte heller ha några mellanstatliga förbindelser med . Det hindrar inte att kontakter med utvecklas på en rad områden, vilket vi välkomnar. Förutom handeln har vi ett aktivt utbyte inom många sektorer i samhället, inom den akademiska världen, på kulturområdet och i det civila samhället. De politiska kontakter som förekommer med sker på inofficiell basis och motiveras av EU:ländernas kommersiella och professionella utbyte med .
frs · GO121603 · 2001-08-29 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:1603 om tandvårdskostnader för patienter som genomgått transplantationer har frågat mig vilka åtgärder jag ämnar vidta för att inkludera vissa patienter till den grupp av personer som av olika anledningar har rätt till en avgiftsbefriad tandvård. Det rör sig enligt om personer som har genomgått transplantation och som med anledning av detta står på medlet Ciklosporin. De måste besöka tandläkare var sjätte vecka för att kontrollera tandhälsan då medicineringen innebär en ökad risk för problem med tandkött och tandlossning. I tandvårdsförordningen (1998:1338) anges i vilka fall tandvård ska ges mot en avgift enligt hälso- och sjukvårdslagens (1982:763) bestämmelser om vårdavgifter för öppen hälso- och sjukvård. Detta gäller bl.a. tandvård som ett led i en sjukdomsbehandling i vissa uppräknade fall. Vården är alltså inte avgiftsbefriad, men blir naturligtvis kostnadsfri för den som har uppnått högkostnadsskyddets tak. Den pågående utredningen om en samlad utvärdering av tandvårdsreformen m.m. (S 2000:03) ska enligt direktiven bl.a. se över bestämmelserna om tandvård som ett led i en sjukdomsbehandling. Jag tycker att det är rimligt att utredningen får göra en samlad bedömning av vilka grupper som bör omfattas av detta stöd. Därefter kan regeringen ta ställning till eventuella ändringar i tandvårdsförordningens bestämmelser om rätt till tandvård enligt hälso- och sjukvårdslagens avgiftsbestämmelser. Jag ser ingen anledning att föregripa utredningens förslag i detta avseende.
frs · GO121604 · 2001-08-22 00:00:00 — Svar på frågorna 2000/01:1571 om ekonomiska situation och 1604 om handläggningstider på har frågat mig vilka åtgärder regeringen är beredd att vidta för att ska klara det av regeringen uppsatta målet om 180 dagars handläggningstid för asylärenden och därmed öka rättssäkerheten i hanteringen av asylärenden. Vidare har frågat mig vad regeringen avser göra för att tillförsäkra de sökande hos sådana handläggningstider som överensstämmer med av regeringen uttalade målsättningar. Asylprocessen måste präglas av en hög grad av rättssäkerhet, där det individuella behovet av skydd står i centrum. Korta handläggningstider leder till minskade kostnader i asyl- och flyktingmottagandet samt gynnar den sökande som slipper leva i osäkerhet så . Därför är det av stor vikt att myndigheternas verksamhetsmål uppnås. I syfte att förkorta och effektivisera handläggningstiderna har regeringen såväl föregående som detta år ökat och förvaltningsanslag med 79 miljoner respektive . Detta har bidragit till såväl kortare handläggningstider som kortare vistelsetider i mottagandesystem. Den totala genomsnittliga handläggningstiden för grundärenden var , vilket var kortare än året innan. av ärendena avgjordes inom verksamhetsmålet , vilket innebär att verksamhetsmålet inte kunde nås fullt ut. I budgetpropositionen aviserade regeringen att inträde i skulle kunna medföra ett ökat antal asylsökande. Inströmningen av asylsökande har januari@juli 2001 ökat jämfört med delvis som en följd av . Den ökade inströmningen kan ge konsekvenser både på utlänningsmyndigheternas handläggningstider och vistelsetiderna i mottagandesystem. Regeringen kommer att analysera vilka konsekvenser den ökade inströmningen får på handläggningstiderna hos utlänningsmyndigheterna och i övrigt på utgiftsområdet för att bedöma behov av åtgärder.
fr · GO111645 · 2001-09-03 00:00:00 — Fråga 2000/01:1645 av () till statsrådet om palestinska läroböcker De officiella palestinska skolböckerna var fram till skolåret 2000@2001 primärt jordanska och egyptiska. Dessa böcker hade ett aggressivt innehåll riktat mot judar och . De palestinska myndigheterna har fått bistånd från bl.a. och europeiska länder som , och för att producera nya skolböcker. Den första palestinska kursplanen för , , var trovärdig och beskrev fredsprocessen med som positiv. hade det palestinska färdigställt 14 nya skolböcker för klasserna 1 t.o.m. 6. Det har tyvärr visat sig att de nya skolböckerna undervisar i hur man ska fördöma den israeliska staten. beskrivs som främmande i och karakteriseras som en kolonial erövrare som ockuperat . Böckerna undervisar också i ett icke-erkännande av . Namnet finns inte med på de regionala kartorna. Israeliska städer, regioner och geografiska områden identifieras som "". Palestinierna har i de nya skolböckerna försummat chansen att lära ut att deras grannar är människor som de ska eftersträva att ha en normal relation till. I skolböcker för högre årskurser används fortfarande böcker med antisemitisk och antiisraelisk retorik. Där skrivs rent ut om staten utplånande. Hur avser statsrådet verka för att använder internationellt bistånd till produktion av skolböcker som uttrycker en mer normal relation till grannlandet ?
fr · GO111646 · 2001-09-03 00:00:00 — Fråga 2000/01:1646 av () till statsrådet om bostadslån på landsbygden Enligt uppgift uppmanar det statliga låneinstitut, som förvaltar vissa av staten beviljade bostadslån med hög risk för kreditförluster, fastighetsägare att flytta sina lån till annat låneinstitut. Annars riskerar låntagaren en uppräkning av låneräntan som ligger över den vanliga boräntan. Lånen bedöms vara risklån eftersom husen ligger på landsbygden. Det finns en rad frågor som man ställer sig när man hör detta. Bl.a. kan man fråga sig om det är moraliskt försvarbart av ett statligt låneinstitut att höja räntan och hänvisa till annat lån. Även om låneinstitutets målsättning är att avyttra samtliga tillgångar, måste detta ske på ett sätt som inte misshandlar låntagare som sköter sina krediter. Vilken anledning finns det för ett annat låneinstitut att ta över ett s.k. risklån om inte ett statligt låneinstitut kan fullfölja det? Dessutom kan man undra om det statliga låneinstitutets beslut om högre ränta är politiskt sanktionerat samt varför de som inte lyckas flytta lånet ska få straffränta. Min fråga till bostadsministern är: Vilka åtgärder ämnar bostadsministern vidta för att rätta till den uppkomna situationen för de fastighetsägare på landsbygden som har drabbats av att ett statligt låneinstitut har till uppgift att avyttra samtliga tillgångar?
fr · GO111647 · 2001-09-03 00:00:00 — Fråga 2000/01:1647 av () till statsrådet om tillämpningen av bostadsförsörjningslagen Den nya bostadsförsörjningslagen gäller fr.o.m. . Den föreskriver att kommunerna ska planera för att alla ska kunna leva i goda bostäder genom att skapa förutsättningar för att ändamålsenliga åtgärder planeras och genomförs. Riktlinjerna för bostadsförsörjningen ska antas av kommunfullmäktige. Om det behövs, för att främja bostadsförsörjningen, ska en kommun anordna en bostadsförmedling. Regeringen får förelägga en kommun att anordna bostadsförmedling. Lagstiftningen är tyvärr otydlig och säger inget om när riktlinjer för bostadsförsörjningen ska antas av kommunfullmäktige eller när regeringen kan förelägga en kommun att inrätta en bostadsförmedling. Bostadsbristen är påtaglig i alltfler kommuner och behovet av en ordnad förmedling av de få lägenheter som finns blir allt större. Regelsystemen för att söka bostad gynnar de med informationsvana. Användning av Internet och system med "först till kvarn får först mala" blir allt vanligare. I flera kommuner avvisas vissa personer direkt, t.ex. socialbidragstagare eller arbetslösa. I de flesta kommuner sköts inte heller bostadsförmedlingen av ordinära bostadsförmedlingar utan företag kopplade direkt till fastighetsägaren. Min fråga är: Kommer ministern att ingripa för att den nya lagen ska få avsedd effekt och i så fall när och på vilket sätt?
fr · GO111648 · 2001-09-04 00:00:00 — Fråga 2000/01:1648 av () till socialminister om frivilliginsatser i vården Frivilliginsatser inom vården kan berika både hälso- och sjukvården och enskilda människors liv. Vi har i mycket att lära om hur frivilliga stödinsatser kan bidra till en bättre vårdkvalitet. Frivilliginsatser kan vara värdefulla också i det förebyggande hälsoarbetet. Anhöriginsatser och frivilliginsatser kan komplettera, men aldrig ersätta den offentligt finansierade sjukvården. Ytterst är alltid ansvaret vårt gemensamma men om man aktiverar det civila samhället och tillåter de frivilliga insatserna att spela en mer betydelsefull roll @ kan det i sin tur öka medborgarinflytandet. I många länder, t.ex. , är frivilligarbete ett inslag som har stor betydelse för hälso- och sjukvården. Man har lyckats samla alla goda krafter för att finna lösningar på de växande vårdbehoven. I den dystra situationen med växande vårdköer, brist på vårdpersonal och stora behov av mänsklig närhet kan frivilliginsatser vara en del i lösningen. Vilka åtgärder avser socialministern att vidtaga för att stödja frivillig- och anhöriginsatser?
fr · GO111649 · 2001-09-04 00:00:00 — Fråga 2000/01:1649 av () till justitieminister om vapenlicenser @ alltså för precis @ ställde jag en fråga till dåvarande justitieministern om de problem som fanns inom polisen, då det gällde handläggningen av vapenlicenser. Köerna var långa och handläggningstiderna långa. stundar älgjakt i vårt län och land och trycket på att få licens hos polisen ökar @ och det är ett tryck som knappast kan komma oväntat. Men visar det sig att problemet kvarstår. I svaret jag fick så står det som avslutning: "Det nya systemet kommer att göra det möjligt att handlägga vapenärendena snabbare och effektivare." Så blev det tydligen inte och polisen säger nu att det är datakapaciteten som är för liten. Med anledning av ovanstående frågar jag om justitieministern kommer att vidtaga åtgärder för att komma till rätta med problemen om långa handläggningstider för vapenlicenser.
fr · GO111650 · 2001-09-05 00:00:00 — Fråga 2000/01:1650 av () till finansminister om förmögenhetsbeskattning för överlikviditet i bolag När ett mindre företag som drivs i aktiebolagsform väljer att konsolidera uppkomna vinster genom placering i aktier för att få så bra avkastning som möjligt drabbas ägarna av förmögenhetsbeskattning. Vinstplaceringen i aktier sker efter marknadsmässiga löner samt årlig utdelning från bolaget. Kapital som finns i bolag borde betraktas som arbetande kapital och utgöra en säkerhet för framtida investeringsbehov. Den lokala skattemyndigheten hänvisar till SFL 14§ 1 st. Där framgår det att en person som äger aktier i ett bolag som inte är marknadsnoterat, ska beskattas som om han hade ägt tillgångarna i bolaget direkt. Det kan inte betraktas som rättvist att ägare till lönsamma bolag som låter kapitalet finnas kvar i bolaget för framtida investeringsbehov ska "straffas" genom att bli påförda beskattningsbar förmögenhet uppgående till ansenliga belopp. Tolkning av vad som är överlikviditet är också olika i landet och anser att det får bedömas från fall till fall. Detta gör att en del företag byter säte för sitt bolag och kan på så sätt minska sin upptaxering. Är finansministern beredd att ändra förhållandet för bolag som inte är marknadsnoterat så att arbetande kapital i bolag blir fritt från förmögenhetsbeskattning för ägaren och att lagen inte tolkas godtyckligt i olika delar av landet?
fr · GO111651 · 2001-09-05 00:00:00 — Fråga 2000/01:1651 av () till statsrådet om åtgärder mot kommersiell sexuell exploatering av barn har ECPAT kommit med en rapport om utbredningen av kommersiell sexuell exploatering av barn i . Det är skakande läsning. Undersökningen visar att "barn används som handelsvaror i sexuella syften på ett näst intill ofattbart sätt. Vuxna utnyttjar barn sexuellt och säljer dem sedan vidare för sexuell exploatering ... Detta fenomen, som varit ett välkänt problem i vissa länder i tredje världen tidigare, existerar även i ." I de texter där regeringen tidigare behandlat frågan kan man ana en viss självgodhet, att detta i själva verket inte är ett stort problem i . visar på motsatsen. har jag frågat ministern om hur regeringen tänkte prioritera dessa frågor under det svenska EU-ordförandeskapet, och svaret antydde att regeringen betraktade frågorna som viktiga och att de skulle ges hög prioritet. En konferens anordnades, en del papper producerades, men någon hög prioritet kan frågan enligt min mening inte sägas ha fått. Statsrådet kanske är av en annan uppfattning. Min fråga är: Vad gjorde statsrådet under ordförandeskapet för att göra frågan om kommersiell sexuell exploatering av barn till en högprioriterad fråga?
fr · GO111652 · 2001-09-05 00:00:00 — Fråga 2000/01:1652 av () till statsrådet om kommuns ansökan om länsbyte fattade beslut om ett tillkännagivande till regeringen i frågan om kommuns länstillhörighet. har därefter förnyat sin ansökan om länsbyte. Ansökan har legat hos regeringen () utan åtgärd, vilket är synnerligen anmärkningsvärt med hänsyn till frågans brådskande natur. Därefter har ärendet remitterats till Kammarkollegiet, som tidigare tillstyrkt motsvarande ansökan från . Hur avser regeringen leva upp till beslut angående handläggning av kommuns förnyade ansökan om länsbyte?
fr · GO111653 · 2001-09-05 00:00:00 — Fråga 2000/01:1653 av () till statsrådet om asylprocessen Bristerna i den rättsprocessen för asylsökande är väl dokumenterade genom ett flertal utredningar och remissvar. Obalansen mellan den sökande och staten är betydande. Den främsta myndigheten på området, , ger uppehållstillstånd med ena handen och jagar asylsökande med den andra. Beslutsmotiveringarna från myndigheterna är minst sagt bristfälliga. Varken eller behöver redogöra för allt som ligger till grund för ett avslag på en ansökan. "Vad vi känner till om förhållandena i det aktuella landet" är en vanlig standardfras föra att motivera ett avslag och förklara att en människa utan fara kan återvända till sitt hemland. är sista instans i asylprocessen. Här återfinns ledamöter som tidigare som lagstiftare medverkat i tillskapandet av spelreglerna och senare i genomförandet som ledamöter i den ansvariga myndighetens styrelse. Liknande jävssituationer skulle aldrig accepteras i våra allmänna domstolar. Regeringen har aviserat avsikten att avhjälpa vissa av bristerna i dagens asylprocess. Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att avhjälpa rättssäkerhetsbristerna i rättsprocessen för asylsökande?
fr · GO111654 · 2001-09-05 00:00:00 — Fråga 2000/01:1654 av () till statsrådet om nedläggning av vid redogjorde i för en proposition angående nedläggning av som regeringen nu arbetar med och avser att lämna till . Mot bakgrund härav och även av det faktum att det snart gått Kommittén om en ny instansordning i utlänningsärenden lade sitt betänkande och departementspromemorian "En specialdomstol för utlänningsärenden" överlämnades till regeringen, vill jag ställa följande fråga till statsrådet : När planerar regeringen att lämna en proposition till om nedläggning av och överflyttning av utlänningsärendena till förvaltningsdomstolarna?
fr · GO111655 · 2001-09-05 00:00:00 — Fråga 2000/01:1655 av () till utrikesminister om ombudsman i Kosovo Regeringen bidrar med till ombudsmannainstitutionen i Kosovo. Det svenska stödet ska användas till den löpande verksamheten. Ombudsmannen, som är en självständig myndighet, ska lösa tvister rörande påstådda kränkningar av mänskliga rättigheter eller offentligt maktmissbruk. har haft huvudansvaret för ombudsmannainstitutionens etablering och uppbyggnad. har en person sekonderad till institutionen. Det är bra att en ombudsman arbetar i Kosovo i syfte att klarlägga brott mot mänskliga rättigheter. Detta är ett viktigt och betydelsefullt arbete. För att erfarenheterna och kunskaperna från detta arbete ska kunna användas vid andra krishanteringsbehov borde rapporter från ombudsmannen regelbundet offentliggöras. Därför vill jag fråga utrikesminister : Vad avser utrikesministern vidta för åtgärder i syfte att sprida kunskap om ombudsmannens verksamhet?
fr · GO111656 · 2001-09-06 00:00:00 — Fråga 2000/01:1656 av () till statsrådet om besöksvisum Människor som lever i med permanent uppehållstillstånd och kanske rentav svenskt medborgarskap borde ha rätt att kunna få besök av sina närmaste anhöriga i sitt nya hemland. tvingas många nya svenskar uppleva hur regelmässigt avslår ansökningar om besöksvisum för anhöriga från vissa länder, enbart därför att man inte kan utesluta att någon skulle vilja stanna kvar i efter inresa. Det finns anledning att tro att den förda viseringspolitiken är rent kontraproduktiv. Om den normala viseringspolitiken för släktbesök gjordes enklare, snabbare och mer generös, skulle många anhöriga, inte minst åldriga föräldrar, inte se sig nödsakade att söka uppehållstillstånd i . De skulle i stället regelbundet kunna besöka sina anhöriga i deras nya hemland. I en informationsrapport påtalade revisorer att fattar beslut grundade på bristfällig statistik, att migrationspolitiken brister i konsekvens, och att regeringens roll i viseringspolitiken bör övervägas. Vilka åtgärder ämnar migrationsministern vidta för att göra svensk besöksviseringspolitik humanare och mer ändamålsenlig?
fr · GO111657 · 2001-09-06 00:00:00 — Fråga 2000/01:1657 av () till socialminister om bidrag till tolkcentraler får landstingens tolkcentraler statliga bidrag för tolkar åt döva personer. Grunderna för bidraget får orimliga konsekvenser, inte minst för län. Här bor av alla döva i landet. Det är lika många som i . och borde naturligtvis få lika mycket stöd till sina tolkcentraler. Så är dock inte fallet. får , medan inte anses behöva mer än . Denna snedfördelning gör att alla döva i inte kan få den tolkhjälp de har behov av och rätt till. En jämförelse mellan och visar ytterligare på orimligheten i systemet. Örebrostödet på ska räcka till 1500 döva medan avser tolkhjälp till 30 döva. Att basera bidraget på antal invånare i ett län har inget fog för sig. Enligt uppgift gjordes en översyn av stödet varför det är ofattbart att stödet fördelas på så orimliga beräkningsgrunder som sker. Jag vill därför fråga ministern: Avser ministern att förändra det statliga bidraget till landstingens tolkcentraler, så att det fördelas i förhållande till det antal döva en tolkcentral ska serva?
fr · GO111658 · 2001-09-06 00:00:00 — Fråga 2000/01:1658 av () till socialminister om barnsexhandeln i Mer än ett barn i används som handelsvara och utnyttjas sexuellt. Den skrämmande informationen får vi genom Ecpat som avlade sin rapport som grundar sig på en enkät besvarad av 307 svenska myndigheter, organisationer, barn- och ungdomspsykiatriska kliniker, kvinnojourer, skolor, ungdomsmottagningar m.fl. De skrämmande uppgifter som vi får till oss kan vi inte acceptera. Det måste till lagändringar, attitydförändringar och även utbildningsinsatser för de som arbetar med barn och ungdomar. Många som i sin yrkesroll möter barn och ungdomar vågar inte ställa frågor, även om man misstänker att allt inte står rätt till, just för att det är så djupt kränkande för den som används som sexuell handelsvara. Studien visar att handeln med minderåriga ofta sker ganska ostört via Internet, och att barnen som utsätts finns i 22 olika svenska städer och orter över hela landet. Studien visar också att det oftast är en nära anhörig som ligger bakom de omkring 400 fallen av barnsexhandel med barn i åldrarna mellan 4 månader och . Min fråga till socialministern är: Vilka åtgärder avser socialministern vidta för att stoppa barnsexhandeln?
fr · GO111659 · 2001-09-06 00:00:00 — Fråga 2000/01:1659 av () till näringsminister om omställningsarbete i kommun Med anledning av det senaste försvarsbeslutet pågår ett lokalt omställningsarbete i kommun. Det bedrivs med målmedvetenhet och stor kraft. Arbetet inger förhoppningar och har förutsättningar att bli mycket positivt för kommunens utveckling. Intrycken av den statliga delen i omställningsarbetet är inte lika positiva. Statlig medfinansiering av projekt har beslutats och det är bra. Men när det gäller löftet att lokalisera 150 statliga arbetstillfällen till har inte ett enda beslut tagits trots att dessa jobb ska presenteras . Näringsministern stod i ett svar på skriftlig fråga fast vid att besked ska lämnas före årets utgång. Tiden rinner nu i väg och det inger oro att inga besked ännu kommit. Otåligheten växer alltmedan tiden krymper. Jag vill därför fråga näringsministern: Kommer ministern att lämna besked om lokalisering av 150 statliga arbetstillfällen till ?
fr · GO111660 · 2001-09-06 00:00:00 — Fråga 2000/01:1660 av () till näringsminister om stödinsatser på På görs stora ansträngningar för att skapa nya arbetstillfällen efter försvarsnedläggningarna. Omställningsarbetet bedrivs på ett mycket ambitiöst sätt av alla inblandade parter. Hos gotlänningarna själva finns ett stort engagemang. Men mitt uppe i omställningsprocessen kommer chockbeskedet att ska säga upp 475 anställda i , dvs. Det skulle under alla förhållanden vara ett hårt slag för men det blir extra hårt i ett läge där vi arbetar för att klara effekterna av försvarsnedläggningarna. Staten har åtagit sig att göra aktiva insatser i det arbetet. Det som sker vid motiverar ytterligare statliga insatser. En sådan skulle kunna vara att blir stödområde under ett övergångsskede. Jag vill fråga näringsministern vilka ytterligare åtgärder han är beredd att vidta med anledning av uppsägningar på .
fr · GO111661 · 2001-09-06 00:00:00 — Fråga 2000/01:1661 av (m) till näringsminister om villkor för egenföretagare Om en egenföretagare blir arbetslös (utan uppdrag/kunder) och har en a-kasseförsäkring kan den ej utnyttjas utan att företaget förklaras vilande eller avregistreras. Det innebär alltså att ingen aktivitet får/kan ske i företaget. I praktiken blir följden inte sällan att företaget tvingas gå i konkurs och den f.d. egenföretagaren blir hänvisad till arbetslivet som anställd hos annan. Vårt land behöver flera småföretagare och entreprenörer och ett näringsklimat för sådana som gör det attraktivare att verka som t.ex. egenföretagare. Vilka åtgärder är statsrådet beredd att vidta i syfte att mjuka upp reglerna för egenföretagare med a-kasseförsäkring som, kanske tillfälligt, har en svacka i företagets verksamhet?