ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · GO11995 · 2001-03-30 00:00:00 — Fråga 2000/01:995 av () till kulturminister om bidrag för uppsnyggningen inför EU:s ministerbesök Jag har tidigare frågat statsrådet i ärendet, men då svaret innehöll rena sakfel och rena osanningar återkommer jag i frågan. Jag citerar först från den ansökan som kommit in till och till och där det begärs 100000kr för denna uppsnyggning inför ministrarnas besök. Så här heter det i ansökan: "Inför planeringen av EU:s kulturministrars besök har vikten av en upprustning av Konsthallen påtalats framför allt av Utrikes- och ." Vid kontroll med de som var med vid denna besiktning har detta verifierats. Statsrådet hade fått det till annat, i det svar som givits, och där inriktningen mest var att tala om hur jag @ som landstingspolitiker @ agerat. Jag ser ingen koppling till detta i min fråga som jag ställt som riksdagsledamot. Statsrådets ord stämmer alltså inte med verkligheten och med de handlingar som finns i ärendet. Statsrådet verkar ha blivit vilseledd i sakfrågan. Med anledning av de nya uppgifter som framkommit och att det är departementen som kommit med kraven om upprustning, frågar jag om statsrådet avser att verka för att ett anslag ges till nämnda upprustning.
fr · GO11996 · 2001-03-30 00:00:00 — Fråga 2000/01:996 av () till näringsminister om kunskapsprov för körkort Vid s.k. uppkörningar, vid tagandet av körkort och taxiförarlegitimation kan personer, som har vissa brister i området ordförståelse, ha svårigheter att klara proven. Det är helt enkelt bristen att snabbt kunna översätta/förstå vissa ord och meningar som gör att det uppstår svårigheter då de skriftliga proven ska . Svårigheter rapporteras nu med att få att ge dessa elever muntliga prov. Avser statsrådet att vidtaga sådana åtgärder som gör att den här gruppen av människor också kan genomföra sina körkortsprov?
frs · GO12694 · 2001-03-02 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:694 om hedersmord har frågat statsministern om under det svenska ordförandeskapet i EU ska verka för att de övriga regeringscheferna inom EU ska anta ett uttalande mot hedersmord inom och utom unionen. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på frågan. Den person som avsiktligt dödar en kvinna begår ett mord. Sådana dåd är kriminella och bör bestraffas som sådana. De rättsvårdande myndigheterna har ansvaret att behandla dessa brott med största allvar varhelst de begås. Förövarna, vilka relationer de än har till kvinnan, måste lagföras. Att åberopa hedersbegreppet som förklaring till dådet kan aldrig accepteras som en förmildrande omständighet. Dessa s.k. hedersmord, som kan ha olika förtecken, kan inte hänföras till en viss kultur eller religion utan förekommer inom olika civilisationer. De har i stället sin grund i seder och bruk, som kännetecknas av en förvrängd kvinnosyn. , liksom EU, fördömer våld mot kvinnor, inklusive dessa mord. EU deklarerade , i samband med ett uppmärksammat sådant mord som förövats på ett advokatkontor i i , att förövarna måste lagföras och att dessa mord är att betrakta som en överträdelse av de mänskliga rättigheterna. Förekomsten av mord där hedern åberopas som ursäkt har med stöd av bl.a. redan uppmärksammats inom FN. Den särskilda rapportören för summariska, godtyckliga eller utomrättsliga avrättningar, den pakistanska kvinnliga advokaten , behandlade förekomsten av dessa i förra årets rapport till FN:s kommission för mänskliga rättigheter. stod som förslagsställare till den resolution som behandlade rapport där vi lade fram ett förslag för kommissionen i vilket regeringar anmodas att skyndsamt undersöka fall av mord där hedern åberopas som ursäkt, ställa de ansvariga inför rätta samt försäkra sig om att sådana dåd varken överses med eller sanktioneras av myndighetspersoner. Förslaget antogs enhälligt av kommissionen. Frågan uppmärksammades på nytt när i med stöd från och övriga EU-länder lade fram en särskild resolution om strävan att eliminera brott mot kvinnor med hedern som ursäkt. Förekomsten av dessa s.k. hedersmord är en fråga som redan behandlas inom FN och där såväl nationellt som EU i sin helhet varit pådrivande. Det arbetet kommer att fortsätta under det svenska ordförandeskapet i EU. Vid årets kommer som EU:s ordförande att ta upp dessa brott i talen om kvinnors åtnjutande av de mänskliga rättigheterna och om de medborgerliga och politiska rättigheterna, samt verka för att skrivningarna från förra årets resolutioner kvarstår.
frs · GO12708 · 2001-03-07 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:708 om kvinnliga chefer har frågat mig vilka åtgärder jag ämnar vidta för att förbättra möjligheterna för kvinnor som jobbar inom vård och omsorg att utvecklas, påverka, göra karriär och få bättre löner. Jag vill inledningsvis framhålla att det är landsting och kommuner som har arbetsgivaransvaret för vårdpersonalen och som därigenom har ansvaret för den yrkesmässiga utvecklingen. Svårigheterna att rekrytera personal är en av de stora utmaningar som vård- och omsorgssektorn står inför. För att klara detta är det viktigt att utvecklingsarbetet intensifieras när det gäller vårdpersonalens arbetsvillkor. Att i det sammanhanget uppmärksamma kvinnors och mäns olika situationer och vidta åtgärder där så behövs är särskilt viktigt. Jag förutsätter att landstingen aktivt arbetar med denna fråga.
frs · GO12723 · 2001-03-02 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:723 om uppvärmningen av bostäder har frågat miljöministern om han är beredd att lämna förslag så att biobränslen för uppvärmning får en skattepolitisk profil som verksamt minskar olje- och elberoendet. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på frågan. har farhågor för att biobränslenas konkurrenskraft skulle kunna försämras med anledning av regeringens uttalanden om att införa energiskatt också på biobränslen. I budgetpropositionen för föreslogs som ett led i en grön skatteväxling att koldioxidskatten på fossila bränslen skulle höjas per kg utsläppt koldioxid. föreslogs en viss sänkning av energiskatten. har bifallit förslagen. För exempelvis eldningsolja medför förslagen sammantagna att energi- och koldioxidskatten på eldningsolja höjs med per m3, vilket motsvarar en höjning på . höjs även energiskatten på el. Skattehöjningarna är ett uttryck för regeringens ambition att minska utsläppen av växthusgaser och därigenom bidra till att uppfylla åtagande enligt Kyotoprotokollet. Biobränslena får genom skatteväxlingen en stärkt konkurrenskraft. Detta kan bidra till att ytterligare minska våra utsläpp av växthusgaser. Om en energiskatt införs också på biobränslen kommer den endast att ingå som en mindre del i en större reformering av energiskattesystemet. I budgetpropositionen för anförs att den principskiss som betänkande (SOU 1997:11) innehåller utgör en god utgångspunkt för en sådan reform. Reformen ska ske stegvis och inrymma flera delkomponenter. Konkurrensförhållandet mellan olika energislag påverkas av energiskattesystemets utformning och nivåer såväl som av bränslepris, kostnader för pannor etc. Biobränslenas konkurrenskraft är således inte endast beroende på om de energibeskattas eller inte, utan deras konkurrenssituation måste betraktas i ett vidare perspektiv. En av utgångspunkterna för energiskattemodell är en ökad miljörelatering av skattesystemet. Biobränslenas konkurrenskraft finns därför med som en förutsättning vid den fortsatta reformeringen av energibeskattningen.
frs · GO12755 · 2001-03-02 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:755 om och de mänskliga rättigheterna har frågat mig hur avser agera för att förbättra budget vad gäller arbetet med MR-frågorna. Som själv påpekar har medlemskrets utökats snabbt . Många av de nya medlemsländerna har en situation på MR-området som ställer inför nya utmaningar. är helt enkelt en annan organisation nu än . Detta ställer krav på reformer och prioriteringar. Vid avvägningen av behoven för de olika sektorerna i verksamhet är regeringens inställning att kärnverksamheten, nämligen främjande av mänskliga rättigheter, demokrati och rättsstatens principer, ska prioriteras. får nu också i dessa frågor en allt viktigare roll på fältet i flera av de nya medlemsstaterna, exempelvis i sydöstra och i . Som själv konstaterar finns det inga tecken på att budget kommer att öka. Flera av de stora bidragsgivarna insisterar på en nolltillväxt i budgeten. Detta ställer särskilda krav på att definiera möjliga nedskärningar och besparingar. generalsekreterare har vårt fulla stöd i ansträngningarna att öka organisationens fokus på kärnverksamheten och att föreslå nödvändiga omprioriteringar inom ramen för budgeten. När det gäller budget så har , tillsammans med de övriga nordiska länderna, i betonat medlemsstaternas gemensamma ansvar att garantera domstolens fortsatta effektiva arbete. Detta måste ske både genom att domstolens verksamhet reformeras och att den ges extra resurser. Baserat på domstolens behov kunde ett extra bidrag om euro 1 730 200 ges mot bakgrund av den ökande arbetsbördan. beslöt också att upprätta en s.k. utvärderingsgrupp för att studera domstolens framtida effektivitet. Denna kommer att rapportera till ministerkommittén .
frs · GO12768 · 2001-03-02 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:768 om officiella språk inom den europeiska unionen har frågat statsministern vilka initiativ han avser att vidta under det svenska ordförandeskapet för att ge tyska språket en starkare ställning inom den europeiska unionen. Frågan har överlämnats till mig för besvarande. Alla medlemsländers officiella språk är också EU:s språk. En vanlig medborgare ska kunna skriva till EU-institutionerna och få svar på sitt språk. Demokratiskt valda politiker ska inte kunna uteslutas på grund av bristande språkkunskaper. Vid ministermöten inom EU och flertalet möten på tjänstemannanivå sker omfattande tolkning. Tyska språket är mycket starkt tillgodosett . Det hänvisar till är informella möten som äger rum i . För dessa finns inga regler. Ordförandeskapet måste självt besluta och i stor utsträckning betala för vilka språk som ska användas. Det förekommer att man har ett begränsat antal arbetsspråk för att inte mötenas informella karaktär ska gå förlorad. Ofta sätter också lokalerna och utrymmet för tolkkabiner gränser för hur många språk man kan tolka till. Utgångspunkten vid fastställande av tolkregimer är att alla deltagare i ett möte måste kunna förstå vad som sägs och kunna göra sig förstådda. Det faktiska behovet av tolkning bör således vara avgörande och inte nationell prestige. Regeringen har ansträngt sig för att undvika stridigheter i denna fråga under det svenska ordförandeskapet. Vid de möten som arrangerats i har etablerad praxis följts. När det gäller informella ministermöten följer en generös linje som innebär att vid de informella ministermöten som har genomförts har tolkning till och från alla de 11 officiella språken erbjudits. har dock ökat kraven på tolkning och krävt tysk tolkning även vid tjänstemannamöten. Jag beklagar att tyska representanter valt att utebli från vissa möten.
frs · GO12770 · 2001-03-01 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:770 om skolpersonalens agerande vid lagstridiga kommunbeslut har @ mot bakgrund av ett kammarrättsbeslut och vissa uttalanden som företrädare för kommun och ska ha gjort om betygsliknande skriftlig information @ frågat mig hur jag avser att agera med anledning av att många lärare och rektorer nu riskerar att hamna i en rävsax mellan sina arbetsgivare och skollagstiftningen. De uttalanden som gjorts tyder på att ovan nämnda kommuner möjligen planerar att bryta mot gällande bestämmelser. Det skulle vara synnerligen allvarligt och medföra att lärare och rektorer hamnar i en svår situation. Jag vill dock inte som statsråd gå in och ha synpunkter på hur dessa yrkesgrupper ska hantera en sådan situation. För egen del förutsätter jag att huvudmännen för skolväsendet följer de föreskrifter som tillkommit i demokratisk ordning. Detta gäller även Statens skolverks tillsynsbeslut. Vidare har skollagskommitté i uppdrag att utreda om statens sanktionsmöjligheter behöver stärkas. Jag avser inte att föregripa kommitténs arbete.
frs · GO12773 · 2001-03-02 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:773 om hemlösa och folk- och bostadsräkningen har frågat finansministern vilka åtgärder han avser vidta för att säkerställa att de hemlösas situation belyses i folk- och bostadsräkningen (FoB) 2005. Fördelningen av frågorna i regeringen är sådan att det ankommer på mig att besvara frågan. Det är glädjande att betonar kommunernas och de allmännyttiga företagens roll för den lokala bostadsförsörjningen. Jag är enig med henne om behovet av statistik på detta område. beslutade att det skulle genomföras registerbaserad folk- och bostadsräkning. Beslutet innefattade också en provverksamhet vilken har genomförts och utvärderats. Den lagstiftning som gör det möjligt att framställa registerbaserad folk- och bostadsstatistik i hela landet bereds i . Folk- och bostadsstatistiken förbättrar möjligheterna för kommunerna att planera bostadsförsörjningen och tillgodose medborgarnas behov inom olika områden. Statistiken är en kompletterande hjälp för kommunerna även om dessa har tillgång till information beträffande hemlösa och det lokala bostadsbehovet. För att folk- och bostadsstatistiken ska vara intressant i detta sammanhang krävs tillgång till aktuella data. Jag anser det därför angeläget att principbeslut om registerbaserad folk- och bostadsräkning kan fullföljas och helst .
frs · GO12774 · 2001-03-05 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:774 om ansvaret för Östersjömiljarderna har frågat statsministern vilka åtgärder han kommer att vidta för att Östersjömiljarden 2 inte ska bli ett nytt misslyckande. Frågan har överlämnats till mig. Den första Östersjömiljarden anslogs för att stärka samarbetet och utvecklingen i . Det var en i många stycken offensiv och nyskapande satsning som syftade till att snabbt och konkret manifestera det starka svenska stödet för Östersjösamverkan. De positiva effekterna av verksamheten är omvittnade av många och projekten har överlag rönt stor uppskattning. tillkallade regeringen en särskild kommitté, samarbete i (Östersjöberedningen), med brett deltagande bl.a. från det svenska näringslivet. Kommittén föreslog i sitt betänkande (SOU 1999:125) hur Östersjömiljard 2 skulle användas och administreras. Hanteringen av anslaget har på detta sätt utformats i skenet av erfarenheterna från den första miljarden och har en bred förankring hos berörda intressenter. Strävan är att löpande utveckla och förbättra rutinerna. I enlighet med Östersjöberedningens intentioner (Slutbetänkandet från samarbete i , SOU 1999:125) uppdras som regel statliga myndigheter och organ att bedöma projektansökningar och att med delegerade medel fördela stöd till projekt. finns på UD:s enhet för med samordningsansvar för båda Östersjömiljarderna. Ambitionsnivån har höjts vad avser riktlinjer, verksamhetsplanering och rutiner för avrapportering. Samråd hålls kontinuerligt med myndigheter och organ som har uppdrag inom ramen för Östersjömiljard 2. Inom ramen för de respektive uppdragen finns vidare referensgrupper där berörda intressenter ingår. I den gemensamma beredningen av nya stödformer deltar berörda departement och myndigheter. Diskussioner med näringslivet och andra intressenter är regel vid utformningen av stödet. Tillgången på information om miljarden har ökat väsentligt genom den hemsida som skapats. Det är naturligt att ett arbete med att förbättra administrativa rutiner pågår kontinuerligt i och i myndigheter. Som framgår har ett antal åtgärder vidtagits för att utveckla och stärka hanteringen av Östersjömiljard 2. Detta arbete kommer självfallet att fortgå. Det kommer också att redovisas för i enlighet med regleringsbrevet.
frs · GO12781 · 2001-03-02 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:781 om trafikbrottslagen har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att det ska bli lättare att förklara icke trafiksäkra bilar förverkade när föraren kört olovligt. Det är självklart allvarligt när personer, på sätt som beskriver i sin fråga, upprepade gånger gör sig skyldiga till olovlig körning. Enligt 7 § trafikbrottslagen (TBL) får ett fordon som använts vid brott enligt trafikbrottslagen (t.ex. olovlig körning) förklaras förverkat, om det behövs för att förebygga fortsatt sådan brottslighet och förverkande inte är oskäligt. Normalt är det tillräckligt att risken för fortsatt brottslighet framstår som beaktansvärd. Lagen har setts över vid ett flertal tillfällen i syfte att göra den effektivare. Det har emellertid framkommit att det trots de gjorda ändringarna kan vara svårt att tillämpa lagen i den utsträckning som skulle vara önskvärt. Svårigheter i tillämpningen rör bl.a. frågan om oklara äganderättsförhållanden, vilket lett till att bilarna inte har kunnat förverkas. Ofta handlar det om skrotbilar. Med anledning av de nu beskrivna svårigheterna har en inledande kartläggning och analys av frågorna påbörjats inom . Analysen ska syfta till att kartlägga och närmare definiera frågeställningarna ur ett brett perspektiv och överväga vad som skulle kunna göras. Det är viktigt att i detta sammanhang lyfta fram de brottsförebyggande aspekterna. Det är ännu för tidigt att säga vad det påbörjade arbetet kan komma att resultera i, men jag är naturligtvis angelägen om att det ska finnas effektiva medel för att motverka bl.a. olovlig körning när detta sker systematiskt.
frs · GO12785 · 2001-03-01 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:785 om ett riksskogsmuseum har frågat mig vad jag avser att vidta för åtgärder för att ett riksskogsmuseum bildas i . Frågeställaren pekar på att skogsnäringen är och har varit en av de viktigaste näringsgrenarna i . Jag håller med om detta, och det bekräftas inte minst av att det runtom i landet finns ett antal museer som belyser utvecklingen i skogsbruket och skogens roll i samhällsutvecklingen. Dessa, varav Siljansfors är ett, fyller självfallet en viktig funktion, och vad jag har erfarit så har vart och ett av dessa hög kompetens inom sitt område. Siljansfors skogsmuseum är en stiftelse med kommun som huvudman, och därför i första hand en angelägenhet för regionala och lokala kulturinstitutioner. Ett flertal av de statligt finansierade centralmuseerna belyser dessutom området, dvs. skogen och dess kulturarv, ur olika perspektiv. Mot den bakgrunden finns det inga planer att från statens sida inrätta ett riksskogsmuseum.
frs · GO12788 · 2001-03-02 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:788 om polisen i län har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att inga poliser i län ska behöva permitteras. svarade jag på interpellation 2000/01:150 av () om polisen i län. Jag svarade då att det är som ansvarar för fördelningen av polisens resurser och som har tillsyn över polisväsendet. Ansvarsfördelningen mellan regeringen och myndigheterna innebär att det inte ankommer på mig som justitieminister att vidta några åtgärder eller i övrigt kommentera förhållanden vid en enskild polismyndighet. har ännu inte fördelat det stora tillskottet på polismyndigheterna. Tillskottet fördelas efter de årliga budgetdialogerna mellan styrelsen och polismyndigheterna. Styrelsen kommer, bl.a. med anledning av det stora tillskottet, att inleda budgetdialogerna . Jag vill understryka att regeringen gjort bedömningen att det tillskott som polisen får är tillräckligt för att polisens verksamhet ska kunna växa. Fler poliser ska utbildas och fler civila specialister ska anställas. Regeringen angav i budgetpropositionen att den ansträngda ekonomiska situationen inom polisen kan leda till att polisens nuvarande anslagskredit kan vara otillräcklig för en verksamhet på den nivå som angavs i budgetpropositionen. Det är viktigt att polismyndigheterna fortsätter att driva det omfattande förändrings- och rationaliseringsarbetet för att ytterligare effektivisera polisen. har den viktiga uppgiften att samordna det arbetet. vill jag framhålla att regeringen avser att noga följa polisväsendets verksamhet och resultat och återkomma till om de ytterligare insatser som erfordras för att fullfölja statsmakternas intentioner för utvecklingen av rättsväsendet.
frs · GO12791 · 2001-03-02 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:791 om medföljande make/maka vid UD-tjänst har frågat mig vilka åtgärder jag avser vidta för att öka den ekonomiska tryggheten med syftet att skapa en oberoende ställning för medföljande till person i utlandstjänst. I mitt svar på tidigare fråga, liksom även tidigare fråga, i samma ärende har jag givit en rad exempel på åtgärder för att öka medföljarnas ekonomiska oberoende. Inledningsvis vill jag återigen betona att vi arbetar intensivt, i nära samarbete med medföljarföreningen , med olika åtgärder för att trygga medföljarnas ekonomiska situation. Detta gäller inte minst den för medföljarna så viktiga pensionsfrågan. Denna fråga, liksom andra förslag till förbättringar för medföljarna till UD- och Sidaanställda, ingår som en del i den centrala avtalsrörelsen. Medföljare får tjäna maximalt ett basbelopp innan medföljartillägget naggas i kanten. UD/Sida har lagt förslag om en höjning av inkomstgränsen. Det är nu upp till parterna att hantera frågan i avtalsrörelsen. Vi arbetar vidare med att få till stånd ytterligare bilaterala avtal om arbetstillstånd för medföljare. Detta är ett viktigt led i arbetet med att underlätta för medföljarna att kunna yrkesarbeta under utlandsstationeringarna. Slutligen vill jag understryka att vi arbetar med alla de förslag till förbättringar som jag nämnde i mina tidigare svar och så att vi ska kunna erbjuda medföljarna ökat ekonomiskt oberoende och en tryggare ålderdom.
frs · GO12792 · 2001-03-02 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:792 om rättegångarna mot prästen har frågat mig om jag under ordförandeskap i EU avser arbeta för att frågan om mänskliga rättigheter i , med särskild inriktning mot prästen svåra situation, tas upp på dagordningen. Åtalet mot prästen innebär, enligt den , en kränkning av Akbuluts åsikts- och yttrandefrihet. Vi har därför tagit upp frågan med den turkiska regeringen . Den svenske generalkonsuln i närvarade vid de två rättegångstillfällena och , tillsammans med svenska riksdagsledamöter, och parlamentariker och diplomater från andra EU-länder. Närvaron var viktig för att markera vårt stöd till personer som drabbas av inskränkningar i åsikts- och yttrandefriheten i . Den kommer fortsatt att följa åtalet och ta upp det med de turkiska myndigheterna. Genom generalkonsulatet i och ambassaden i för vi också en dialog om syrianernas/assyriernas problem med företrädare för dessa grupper i . Situationen för de mänskliga rättigheterna i finns i högsta grad på EU:s dagordning under det svenska ordförandeskapet. I det förslag till partnerskap som presenterades föreslår ett antal prioriteringar som berör mänskliga rättigheter, demokrati och situationen för personer som tillhör minoriteter, inklusive stärkandet av yttrandefriheten. Rådet planerar att anta partnerskapet och den turkiska regeringen har meddelat att den kommer att presentera sitt nationella program för anpassning till och de politiska kriterierna för medlemskap. Då får vi en indikation på hur den turkiska regeringen avser att fortsätta sin reformprocess.