ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · GP11126 · 2001-10-29 00:00:00 — Fråga 2001/02:126 av andre vice talman () till utrikesminister om situationen i Cochabamba, har bönderna i Cochabamba i fört en hård kamp mot den bolivianska regeringen för att utveckla sitt jordbruk, minska odlingen av koka och övergå till att odla andra produkter. Böndernas odling av koka har varit för eget bruk (ett relativt harmlöst bruk av att tugga kokablad och inte för att framställa kokain). Bönderna har krävt att regeringen ska bygga ut infrastrukturen så att deras andra mer svårtransporterade produkter kan nå en större marknad. Man har demonstrerat för att understryka sina krav. Den bolivianska regeringen har bemött dem med militärt våld. President regering har flera grova MR-brott på sitt samvete. Den bolivianska regeringen har erhållit militärt stöd från i kampen mot bönderna i Cochabamba. När parlamentsledamoten , böndernas främste talesman, efter förklarade att händelserna den dagen var en följd av behandling av tredje världen hotades han öppet i medierna av ambassadör . kommer bönderna i Cochabamba att på nytt göra nya aktioner, men att de @ ifall de attackeras av militären @ kommer att försvara sig. Man står alltså inför en konfrontation som kan bli mycket blodig och kosta många människor livet. Jag vill fråga utrikesminister : Vad avser utrikesministern att göra för att förmå den bolivianska regeringen att inleda ett reformarbete i stället för att med militära medel slå ned Cochabambas bönder i deras kamp för rättmätiga krav?
fr · GP11127 · 2001-10-29 00:00:00 — Fråga 2001/02:127 av () till näringsminister om främjande av svenska innovationer hölls en stor teknisk mässa i . Innovatörer, entreprenörer, stora och små företag liksom det statliga verket för innovationssystem, , ställde ut. uppgift är att främja hållbar tillväxt och utveckling för näringsliv, samhälle och arbetsliv genom utveckling av effektiva innovationssystem och finansiering av behovsmotiverad forskning och utveckling. Innovationssystem är det nätverk av aktörer som skapar, sprider och utnyttjar nya kunskaper och ny teknik. riktar sin verksamhet mot flera olika innovationssystem: nationella innovationssystem, sektoriella innovationssystem och innovationssystem i regioner. På mässan visade en japansk bil med hybridteknik. Detta väckte viss förvåning. Några vanliga kommentarer bland de förbipasserande var: Varför stöder japansk bilindustri i stället för att visa upp svensk teknikutveckling? Hur används utvecklingspengarna i ? En svensk utställare kunde berätta att hans teknik för ett svenskt avgasreningssystem för dieselfordon avvisats av och att denna uppfinning nu går till utlandet. Vad avser näringsministern göra för att svenska innovationer bättre kan tas till vara i ?
fr · GP11128 · 2001-10-29 00:00:00 — Fråga 2001/02:128 av () till näringsminister om regionala utvecklingscentra beslutade regeringen att lämna stöd till en försöksverksamhet vid s.k. industriella utvecklingscentra (IUC). Försöket kom efter förlängning att gälla t.o.m. . Verksamheten i IUC ska inriktas på att stimulera produktutvecklingsarbetet i små och medelstora företag. Syftet är också att stimulera utveckling och nya jobb i små och medelstora företag. Staten lämnar stöd till uppsökande verksamhet, produktutvecklingsprojekt och förstudier för avknoppning. De regionala utvecklingsbolagen har byggt upp och utvecklat spetskompetens inom sitt respektive område. För IUC i handlar det t.ex. om utveckling inom området simulering, svets, smide och gjutning. Arbetet utgör en viktig del för att utveckla regionen. Det lokala stödet har inneburit att företagen på ett snabbt och enkelt sätt kommit i gång med sitt produktutvecklingsarbete. Det har visat sig att det ofta finns en potential av idéer som ska kunna skapa fler jobb. Enligt uppgift ska arbetas fram förslag hur verksamheten med industriella utvecklingscentra kan samordnas och utvecklas. I väntan på utvärdering präglas nu verksamheten vid flera IUC:n av stor ovisshet. Det förekommer också varsel av personal. Jag vill fråga näringsministern : Vilka åtgärder är ministern beredd att vidta för att utveckla och ta till vara den kompetens och regionala utvecklingspotential som byggts upp inom ramen för IUC:s verksamhet?
fr · GP11129 · 2001-10-29 00:00:00 — Fråga 2001/02:129 av () till statsrådet om socialförsäkringen och a-kassan Om en svensk bosatt i arbetar för en dansk arbetsgivare i gäller socialförsäkringarna i arbetsgivarlandet, . Råkar denna arbetstagare ut för en olycka eller allvarlig sjukdom uppstår följande situation. Personen har rätt till sjukpenning från arbetsgivarlandet, i detta fall i . Sedan har personen inte rätt till mer sjukpenning därifrån enligt gällande regler. Då skulle man kunna anta att personen i fråga skulle kunna vända sig till sitt hemland , för att fortsättningsvis få ersättning därifrån, men så är inte fallet. Enligt både Öresundskontoret i och i har arbetstagaren inte rätt till svensk sjukförsäkring. En annan del av problemet är att de flesta vanliga anställda i har inskrivit i sina anställningskontrakt att om de är sjuka har arbetsgivaren rätt att säga upp dem. att den drabbade i fallet ovan kan i värsta fall bli utan både sjukersättning och a-kassa om det vill sig illa. Vilka initiativ ämnar socialförsäkringsministern ta för att snabbt råda bot på denna besvärliga situation för arbetspendlarna i ?
fr · GP11130 · 2001-10-29 00:00:00 — Fråga 2001/02:130 av () till statsrådet om a-kassa och föräldraledighet I har man sex månaders lagstadgad föräldraledighet (barsel), barnomsorgen är naturligt anpassad till detta. Bor du då i och arbetar under danska regler tar du dina följt av eventuell innestående övertid och semester exempelvis . Barnet är dock fortfarande för litet för att lämnas till svensk barnomsorg, så du tar en eller två gånger sex månaders tjänstledigt (orlov) till kraftigt reducerad inkomst för att vara hemma med ditt barn. Skulle du bli uppsagd/arbetslös får du problem. För när du flyttar över till svensk a-kassa räknar de tillbaka i tiden och kommer de då inte tillbaka till den lagstadgade mammaledigheten (barsel) så är du inte berättigad till a-kassa i , dvs. du står utan försörjningsmöjligheter. Hade du däremot varit anställd i och varit hemma med ditt barn och under blivit uppsagd hade du haft full rätt till a-kassa. Detta låter overkligt men det finns flera personer som råkat ut för just denna situation. Vilka initiativ ämnar socialförsäkringsministern ta för att snabbt råda bot på situationen för arbetspendlarna med småbarn i ?
fr · GP11131 · 2001-10-29 00:00:00 — Fråga 2001/02:131 av () till socialminister om information om organdonationer I ett TV-inslag visades en intervju med ett föräldrapar i , som efter den femårige sonens död i en bilolycka snabbt beslutade sig för att donera hans organ till transplantation @ och flera andra människor kunde därmed få fortsatta bra liv.Många människor antas vara beredda att donera sina eller de anhörigas organ, men enligt en Sifo-undersökning är det mycket få som på något sätt meddelar sin familj eller andra att de är villiga att göra det. Därför krävs snabbt en ordentlig informationskampanj om hur man kan registrera denna sin vilja @ det torde vara ganska lätt med dagens teknik. Jag vill fråga: Är socialministern beredd att snabbt ta initiativ till en bred informationskampanj för att öka människors kunskap om organdonationernas betydelse samt om möjligheten att på något sätt registrera denna sin vilja?
fr · GP11132 · 2001-10-29 00:00:00 — Fråga 2001/02:132 av () till socialminister om akutsjukvård Det regelverk som styr sjukvården för människor som söker asyl i är otydligt och motsägelsefullt. Människor som söker asyl i har rätt till sjukvård för akuta sjukdomstillstånd, denna vård finansieras av . Rätten till akutsjukvård upphör om man erhåller avslag på sin asylansökan, men enligt hälso- och sjukvårdslagen ska man inte vägra någon sjukvård vid akuta sjukdomstillstånd. Ett annat frågetecken är vad som ska definieras som ett akut sjukdomstillstånd. T.ex. hade en hivsmittad patient som utvecklade lunginflammation inte rätt till vård då detta inte definierades som ett akut sjukdomstillstånd @ även om det förelåg en risk för att patienten skulle avlida. Andra sjukdomstillstånd som har hamnat utanför definitionen "akut sjukdomstillstånd" är diabetes och cancertumörer. Vilka åtgärder har socialministern för avsikt att vidta för att förhindra att människor som söker uppehållstillstånd förvägras livsnödvändig sjukvård?
fr · GP11133 · 2001-10-29 00:00:00 — Fråga 2001/02:133 av () till socialminister om amalgamfyllningar Amalgam innehåller till kvicksilver som ständigt läcker och delvis tas upp av kroppen. Trots detta kan tandläkare fortfarande utan större begränsningar sätta in amalgam i tänder på sina patienter. köper tandläkare kvicksilver som räcker till över 1,5 miljoner nya amalgamfyllningar . Professor uppskattar i en rapport från Forskningsrådsnämden att flera hundratusen svenskar kan ha fått sjukdomar i nervsystemet, immunsystem och njurar som orsakas av amalgamfyllningar. Avser socialministern förbjuda användandet av amalgam?
fr · GP11134 · 2001-10-29 00:00:00 — Fråga 2001/02:134 av () till miljöminister om naturskyddsförrättning kommer ett stort antal naturreservat att tillskapas för att vi ska kunna leva upp till de mål som fastställt om bl.a. skogsskydd och biologisk mångfald. Ökningen av skyddet ställer, bl.a. mot bakgrund av granskning 1998 av hanteringen av bildandet av naturreservat, stora krav på det arbetssätt som används för att rättsligt säkerställa naturskyddet och ge ekonomisk kompensation till de berörda fastighetsägarna. Mot den bakgrunden borde naturvårdsfrågor hanteras på samma sätt som flertalet detaljplaner, järnvägsplaner, ledningskoncessioner etc., dvs. genom ett s.k. förrättningsförfarande. I min motion till (2000/01:MJ770) har jag redovisat motiv för en sådan lagutveckling. har tillsammans med lantmäteriet tagit fram en rapport med förslag till naturskyddsförrättning. Förslaget har varit ute på remiss och 25 av 27 remissinstanser tillstyrker förslaget helt eller delvis. Mot bakgrunden av att lagutvecklingen är väldigt angelägen och det positiva remissutfallet är min fråga till miljöministern: När avser statsrådet lägga fram en proposition om naturskyddsförrättning?
fr · GP11135 · 2001-10-29 00:00:00 — Fråga 2001/02:135 av () till näringsminister om konsumenterna och elmarknaden har medierna bevakat och debatterat elmarknaden. För många kom de kraftiga prishöjningarna som en överraskning. Det kanske inte borde varit så överraskande då tecknen i den riktningen har varit många. avreglerades den svenska elmarknaden efter beslut av en nästan enig riksdag i syfte att stärka elkonsumenternas ställning gentemot elproducenterna. Vad vi kunnat se har det i stället blivit många besvikna elkonsumenter som varit sina gamla leverantörer trogna. En tänkt konkurrenssituation som visar sig fungera dåligt, som får kraftigt höjda priser som resultat där tre elproducenter äger av elproduktionen och har av kunderna i . Samma tre företag har sedan marknaden avreglerades köpt ca 700000 kunder. av elkunder har utnyttjat reformens möjligheter att byta elleverantör eller teckna avtal, medan telefonireformen fått dubbelt så många hushåll att byta leverantör eller skriva avtal. Detta är siffror som talar för sig själva att den tänkta konkurrensen inte fått genomslag på elmarknaden, trots att de flesta kunder här skulle tjäna på att byta elbolag. Elmarknadsreformen berör alla svenska hushåll och står för en betydande del av boendekostnaderna för dem som värmer hus med el. Därför blir min fråga till näringsministern: Vilka åtgärder avser näringsministern vidta för att stärka konkurrensen på elmarknaden och ge konsumenterna en stärkt ställning gentemot elproducenterna?
fr · GP11136 · 2001-10-29 00:00:00 — Fråga 2001/02:136 av () till utbildningsminister om är en av mest kända och etablerade skolor för utbildning på högskolenivå inom formgivning, mode och reklam. har konkurrenskraft alltmer kommit att fokusera på hög kvalitet inom några profilerade områden där design är ett mycket tydligt sådant. Skolan finns därför ofta med när svenska delegationer presenterar som exportland. I syfte att få högskolestatus med examinationsrätt och för att slippa ta ut relativt höga avgifter ansökte 1998 att få bli fristående högskola. Trots positiva rekommendationer har nekat att bli högskola. Till detta kan läggas att 1998 antog ett handlingsprogram för arkitektur, formgivning och design i det svenska samhället, och har det gjorts den största satsningen någonsin på nya designstudieplatser inom högskolan. Mot denna bakgrund är det ytterligt förvånande att med sin unika prägel, trots rekommendation, hamnat utanför denna omfattande satsning. Vad avser utbildningsministern vidta för åtgärder för att öka möjligheten för att bli fristående högskola?
fr · GP11137 · 2001-10-30 00:00:00 — Fråga 2001/02:137 av () till miljöminister om läkemedelsrester Antalet ton läkemedel som används är i runda tal jämförbart med antalet ton aktiv substans i bekämpningsmedel. pågår arbete för att kartlägga effekterna av bekämpningsmedelsanvändningen samt för att finna vägar att begränsa dessa. När det gäller läkemedel däremot, vet vi väldigt lite. Det är svårt att få en överblick över läkemedelseffekter på miljön. En del medel är svårnedbrytbara och är biologiskt aktiva långt efter att de lämnat människokroppen. Känt är dock exempelvis att antibiotika kan skapa resistenta bakteriestammar och att hormoner i p-piller påverkar reproduktionen hos fisk. Även vanliga smärtstillande medel har en svagt toxisk effekt som riskerar att påverka fortplantningsförmågan hos djur. En av orsakerna till att dessa ämnen återfinns i ekosystemet är att dagens reningsverk inte klarar av att rena den här typen av ämnen då det tidigare inte ställts några krav på den här typen av rening. Ett ytterligare problem är att det finns så få ställen för kassation av läkemedel från hushållen. Det kan ge följden att läkemedel i stället hamnar i den ordinarie avfallshanteringen där dessa ämnen inte kan tas omhand. Jag vill fråga miljöminister : Avser ministern att utreda de ekologiska effekterna av läkemedelsanvändningen för att finna vägar att reglera utsläppen så att läkemedlens effekter på miljön minskas?
fr · GP11138 · 2001-10-30 00:00:00 — Fråga 2001/02:138 av () till statsrådet om lönebidragets tak Lönebidrag är en effektiv åtgärd för att ge personer med arbetsrelaterade funktionshinder en möjlighet till arbete i näringsliv, offentlig sektor eller hos allmännyttiga organisationer. har klyftan mellan fastställt krontalstak och den reella löneutvecklingen ökat. Detta har inneburit att lönebidragets ekonomiska incitament för anställningar inom framför allt det allmännyttiga organisationslivet försvagats. Nuvarande krontalstak om 13700kr innebär att löneutveckling i likhet med övriga arbetsmarknaden belastar framför allt organisationslivet mycket hårt. I reala siffror kan lönebidraget sägas ha tappat av sitt värde sedan den senaste justeringen. Om målet av arbetskraften i arbete ska nås behöver de funktionshindrade, som på grund av handikapp står utanför arbetslivet, få en rimlig chans att finna ett jobb och behålla detta. Lönebidraget har visat sig vara en bra form för att anställa personer med funktionshinder. Bidraget utgör därmed en viktig jämlikhets- och rättvisefråga. Det är därför angeläget att göra en översyn av krontalstaket. Vilka åtgärder tänker ministern vidta för att minska klyftan mellan det fastställda krontaket och den reella löneutvecklingen?
fr · GP11139 · 2001-10-30 00:00:00 — Fråga 2001/02:139 av () till justitieminister om alkohol i trafiken Det har blivit farligare på gator och vägar. dödas enligt uppgift 600 personer i trafiken. Det är långt ifrån det mål, som fastställt. Delmålet, 400 döda, skulle ha nåtts . Den långsiktiga olycksstatistiken visar att det går att begränsa riskerna och minska orsakerna till skador och dödsfall. Vad som krävs är att vägarnas standard förbättras, liksom andra åtgärder som kan minska olyckorna. Rattfylleriet, tillsammans med fortkörning, framstår som de enskilt vanligaste olycksorsakerna. Det pågår försök med alkolås, som villkor för att behålla körkortet. av de rattfylleridömda har valt att delta. Programmet har med sina återkommande provtagningar slagit väl ut. Samhället måste markera att alkohol- eller drogpåverkade inte ska utsätta andra människor för fara. Detta måste gälla inte minst i trafiken, där kraven på säkerhet förutsätter ett ansvarsfullt och omdömesgillt beteende. Mot bakgrund av ovanstående vill jag fråga statsrådet följande: Vilka åtgärder avser statsrådet vidta för att utöka försöken med alkolås för rattfylleridömda?
fr · GP11140 · 2001-10-30 00:00:00 — Fråga 2001/02:140 av () till finansminister om regeringens sysselsättningsmål Regeringens mål för sysselsättningsgraden anges till . Vidare noteras, i den nu framlagda budgetpropositionen, att man var mycket nära detta genom en sysselsättningsgrad på 79,. Om man med sysselsättningsgrad menar människor i arbete, och därmed räknar bort de som är sjukskrivna är bilden en helt annan. I synnerhet som de långa sjukskrivningarna ökar kraftigt. var antalet sysselsatta 77,varav 6,var sjukskrivna, vilket innebär att 70,var i arbete. Prognosen pekar på att 76,är sysselsatta, men att andelen sjukskrivna ökat till 7,. Detta innebär att endast 69,av befolkningen mellan 20@64 år kommer att vara 2004. Detta måste bedömas som en mycket kraftig avvikelse från det uppsatta målet. Detta innebär att statens utgifter för sjukpenning och rehabilitering kommer att öka avsevärt, men även kostnaderna för en stigande arbetslöshet, vilket nu synes ske i det rådande konjukturläget. Vilka åtgärder ämnar finansministern vidta för att revidera budgeten för att bemöta denna utveckling?
fr · GP11141 · 2001-10-31 00:00:00 — Fråga 2001/02:141 av () till socialminister om handlingsprogram mot spelberoende Det är med glädje och stor tillfredsställelse jag kan konstatera att ministern givit i uppdrag att utarbeta ett handlingsprogram mot spelberoende. Jag kan också konstatera att uppdraget är väl genomtänkt och upptar alla de delar kring problemställningen som varit uppe till diskussion både i branschen och i . Att handlingsplanen ska presenteras först kan ses som sent men min uppfattning är att med det breda anslag som tas så är det en väl avvägd tid som ger institutet en rimlig chans att hinna med. Det enda som oroar mig är hur institutets resurser ska räcka till. Med ett så stort uppdrag och med de begränsade resurser institutet har så måste man naturligtvis göra stora omprioriteringar som drabbar andra delar av institutets viktiga verksamhet. Avser ministern att föreslå ytterligare medel till med anledning av det omfattande uppdrag man nu fått att utarbeta ett handlingsprogram mot spelberoende?
fr · GP11142 · 2001-10-31 00:00:00 — Fråga 2001/02:142 av (m) till socialminister om granskningsmöjligheter vid anmälan om felbehandling inom hälso- och sjukvården Det har vid olika tillfällen framgått av samhällsdebatten och uppgifter i nyhetsmedier att patienter som anser sig felbehandlade och som anmält sitt ärende hos hälso- och sjukvårdens ansvarsnämnd inte alltid kan få sin sak nöjaktigt prövad på grund av att den för behandlingen medicinskt ansvariga på olika sätt undandrar sig samarbete kring utredningen av ärendet. Att undandra sig ansvaret kan yttra sig på olika sätt: Man vägrar att svara på brev, man uteblir från avtalade möten, man vägrar att lämna ut begärda journalutdrag, man gör sig oanträffbar etc. möjligheter som överordnad tillsynsmyndighet att agera i fall som dessa är begränsade. Ytterst är detta en fråga om allmänhetens förtroende för legitimerad vårdpersonal och kvalitetsarbetet i vården. Vilka åtgärder avser socialministern att vidta för att komma till rätta med problemet?
fr · GP11143 · 2001-10-31 00:00:00 — Fråga 2001/02:143 av () till försvarsminister om militära reservkraftverk för civil användning Föregående vinter var det stora problem med kraftförsörjningen på grund av storm och nedfall av träd över kraftledningar på landsbygden, vilket drabbade bönder och småföretagare på landsbygden särskilt hårt. Det är väldigt viktigt med en tryggad elförsörjning för lantbrukets djurhållning, då det är viktigt att sätta den goda djurhållningen i centrum. I samband med omstruktureringen av försvaret vet vi att 600@800 reservkraftverk blivit över. Dessa kraftverk kan konverteras för civil användning till lägre kostnader än vad som tidigare nämnts. Samtal har förekommit mellan företag, organisationer och kraftföretag i området om hur användandet av de ombyggda kraftverken kan komma till nytta för bönder och småföretagare i delar av landet. Särskilt stort intresse finns i KFV-området (, och ). Jag vill därför fråga försvarsminister följande: Vilka åtgärder avser ministern vidta för att de övertaliga reservkraftverken kan komma till nytta för bönder och småföretagare på landsbygden?
fr · GP11144 · 2001-10-31 00:00:00 — Fråga 2001/02:144 av () till miljöminister om strandskydd i har regeringens uppdrag att se över strandskyddet, bl.a. beträffande möjligheter till lättnader avseende strandskyddsbestämmelser i glesbygdsområden med lågt bebyggelsetryck i syfte att underlätta regional utveckling, såsom turism och friluftsliv. Länsstyrelserna har kunnat medge lättnader, vilket har resulterat i olika bestämmelser i länen trots likartade förutsättningar. har t.ex. betydligt strängare strandskydd än och gamla , trots att har lågt bebyggelsetryck och är en utflyttningsbygd och mycket sjörik. De strikta bestämmelserna är en hämmande faktor för utvecklingen i . Det är angeläget att denna skevhet rättas till snabbt. Jag vill därför fråga: På vilket sätt avser ministern att i närtid medverka till ett mer ändamålsenligt strandskydd i ?
fr · GP11145 · 2001-10-31 00:00:00 — Fråga 2001/02:145 av () till utrikesminister om rehabiliteringscentrum i stöder i i deras arbete med rehabilitering av tortyrskadade. Ett av fem rehabiliteringscentrum finns i . Detta har återkommande trakasserats av turkiska myndigheter. Två läkare har förvisats, journaler har beslagtagits och de regionala myndigheterna förbereder stängning. Medan bekämpande av tortyr och behandling av tortyroffer är internationellt erkänt ger handling motsatt bild: Tortyr är tillåtet medan behandling av offren är förbjudet. Detta är helt oacceptabelt för ett land som kandiderar till EU. bör såväl bilateralt som internationellt agera för att verksamheter vid rehabiliteringscentrumet kan fortsätta så länge tortyr förekommer i landet. Vilka åtgärder avser utrikesministern vidta för att rehabiliteringscentrumet i ska kunna fortsätta sitt arbete?
fr · GP11146 · 2001-10-31 00:00:00 — Fråga 2001/02:146 av () till miljöminister om lodjursjakt /02 Den svenska lodjursstammen kan med utgångspunkt från gjorda inventeringar betraktas som livskraftig. Antalet individer beräknas till 1500 och den årliga tillväxten bedöms till . Under har jakt i begränsad omfattning bedrivits i vårt land. Inför kommande vinter kan konstateras att den svenska lodjursjakten har anmälts till . Regeringen har i det ärendet avgett ett positivt yttrande där fortsatt jakt har motiverats. Med hänvisning till ovanstående blir min fråga: Vilka åtgärder avser miljöministern vidta för att lodjursjakt i begränsad omfattning ska kunna bedrivas kommande vinter?