ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · GO111623 · 2001-08-28 00:00:00 — Fråga 2000/01:1623 av () till statsrådet om åtgärdsprogram mot mobbning Det är politikens ansvar att se till att skolan klarar att förebygga, upptäcka och stoppa mobbning. Det är oacceptabelt att staten via skolplikten beordrar barn och ungdomar att vistas i en miljö där deras säkerhet inte kan garanteras. Både skollagen och arbetsmiljölagen gäller i skolan @ men uppfylls inte. De politiska möjligheterna att stärka skolans agerande är långt ifrån uttömda. I har länge funnits en föreställning om att det räcker med att vilja väl för att bekämpa mobbningen. Så är det inte. Undersökningar visar att hemmasnickrade åtgärdsprogram t.o.m. kan öka mobbningen på en skola, med ända upp till en tredjedel. I vissa arbetssätt som skolor använder @ t.ex. den s.k. Farstamodellen @ informeras inte föräldrarna om barnens situation, eller sätt att agera mot andra. Föräldrar måste tvärtom engageras i betydligt högre grad än . I modeller som bygger på medling mellan dem som utsätter och den som utsätts för mobbning förstärks ojämna maktförhållanden mellan elever. Vi politiker måste kräva att skolan arbetar med forskningsbaserade åtgärdsprogram, som ger bevisad effekt mot mobbningen. Vad avser skolministern göra för att alla svenska skolor ska börja tillämpa forskningsbaserade åtgärdsprogram mot mobbning?
fr · GO111624 · 2001-08-28 00:00:00 — Fråga 2000/01:1624 av () till statsrådet om skolans kunskap om åtgärdsprogram mot mobbning Genom ett forskningsbaserat åtgärdsprogram kan den sociala miljön i skolan omstruktureras och mobbningen minskas med hälften. Det innebär att 75000 barn @ både offer och förövare @ skulle kunna befrias från mobbning inom . Åtgärdsprogrammet, som tagits fram av professor , bygger på insatser på både skol- och individnivå. Både skolans sociala klimat och enskilda ungdomars beteende påverkas alltså. Tanken är att både förebygga och ingripa mot mobbning. När det sociala klimatet ändras tas den sociala "belöningen" för mobbarna bort. Fasta gränser, tydliga reaktioner och att vuxna ska vara auktoriteter är viktiga ingredienser i programmet, liksom att skolmiljön ska präglas av ett varmt och positivt vuxenengagemang. I ska skolorna ges kunskap om detta forskningsbaserade åtgärdsprogram mot mobbning. Skolministern måste tillse att kunskapen sprids också till alla skolor. Det norska projektet bör studeras och i möjligaste mån kopieras. Här krävs en massiv utbildningssatsning. Vad avser skolministern göra för att alla svenska skolor snabbt ska ges kunskap om forskningsbaserade åtgärdsprogram mot mobbning?
fr · GO111625 · 2001-08-28 00:00:00 — Fråga 2000/01:1625 av () till finansminister om taxeringsvärden Den svenska är unik på många sätt, men just nu är det de unikt höga fastighetspriserna och de därtill höga taxeringsvärdena som på ett mycket drastiskt sätt drabbar den svenska möjlighet att övervintra. De fastighetsköp som sker görs övervägande för fritidsboende och till extremt höga belopp. I har det den 1 juli 1999@30 juni 2000 skett 24 förvärv varav fem stycken var för åretruntboende. Efter att åtta förvärv rensats bort kvarstår 16 förvärv, varav två stycken åretrunthus, som underlag för taxeringsvärde 2001. Det kan inte betecknas som rättvisa att de som betalar högst fastighetspriser får lägst taxeringsvärde medan de åretruntboende som betalat ett lägre fastighetspris straffas med det högsta taxeringsvärdet. I fick den åretruntboende som betalade 900000kr för sin fastighet ett taxeringsvärde på 1120000kr medan den som betalade det högsta priset för en fritidsfastighet på 2500000kr fick ett taxeringsvärde på 887100kr. Min fråga till finansministern är: Vilka åtgärder tänker finansministern vidtaga för att ändra regelsystemet så att åretruntboende inte ekonomiskt straffas för att det finns en intressant marknad för fritidsboende?
fr · GO111626 · 2001-08-28 00:00:00 — Fråga 2000/01:1626 av () till finansminister om en yrkesverksam befolkning Arbetslivsinriktad rehabilitering, SOU 2000:78, har räknat på antalet människor i som är försörjda av offentlig sektor. 1990 var 788000 personer försörjda av de offentliga systemen. 1999 hade den siffran ökat till 1056000 personer, vilket motsvarar 24,av befolkningen. Bidragen som ingår är sjukpenningen, arbetsskadeförsäkringen, arbetsmarknadsåtgärderna, förtidspensionen, arbetslöshetsersättning samt socialbidrag. Det innebär att över en miljon personer försörjdes via transfereringssystemen 1999. Den ökade försörjningsbördan för transfereringssystemen och bidragen uppskattas ha kostat skattebetalarna ca . Mot bakgrund av ovanstående vill jag fråga statsrådet följande: Vilka åtgärder avser statsrådet vidta för att andelen av den yrkesverksamma befolkningen som deltar i arbetslivet ökar?
fr · GO111627 · 2001-08-28 00:00:00 — Fråga 2000/01:1627 av () till socialminister om funktionshindrade vid bomässor i är en stor satsning för att belysa framtidens boende. Temat för mässan har varit hållbarhet ur olika aspekter. Det finns visserligen lägenheter som har byggts för att tillgodose äldres och funktionshindrades behov. Men helhetsintrycket av Bo01 blir ändå att det är svårt för funktionshindrade att ta del av hela mässan. Det borde vara självklart att en bomässa i är tillgänglig för funktionshindrade både som framtida hyresgäster och som besökare. På den punkten har tyvärr Bo01 misslyckats. Det är nu viktigt att följa upp och analysera orsakerna till misslyckandet för att det inte ska upprepas vid kommande bomässor. Det är angeläget inte minst när bomässan som i fallet Bo01 har bidrag från det allmänna. Mot bakgrund av det jag här har redovisat om Bo01 vill jag fråga statsrådet vilka åtgärder han tänker vidta för att bomässor ska göras tillgängliga för funktionshindrade.
fr · GO111628 · 2001-08-28 00:00:00 — Fråga 2000/01:1628 av () till utrikesminister om asylsökande i Enligt uppgifter från Tidningarnas Telegrambyrå hungerstrejkade 30 asylsökande från olika länder i ett fängelse i , . De protesterade för att de, i sin egenskap av asylsökande, fängslats. Förutom de 30 asylsökande finns ytterligare 20 asylsökande i Cardiffängelset. I hela finns sammanlagt 500 fängslade asylsökande. Det är inte första gången som asylsökande hungerstrejkar mot den kränkande behandling de fått i . En liknande aktion genomfördes i . Såvitt jag vet är det inte ett brott att söka asyl. Däremot vet jag att man tas i fängsligt förvar som straff för att man begått grova brott. Jag finner det märkligt att ett EU-land som , som undertecknat , vilken innehåller bestämmelser om hur asylsökande bör behandlas, bryter mot denna konvention och behandlar flyktingar på ett sätt som man kan återfinna i exempelvis . Jag vill fråga utrikesministern: Vad avser utrikesministern att göra för att andra länder inom EU, exempelvis , följer och behandlar asylsökande på ett anständigt och värdigt sätt?
fr · GO111629 · 2001-08-28 00:00:00 — Fråga 2000/01:1629 av () till näringsminister om nedläggningen av Stainless fattade beslutet att till 2003 lägga ned verksamheten vid Stainless och flytta produktionen av s.k. långa stålprodukter till . Beslutet har väckt stor uppmärksamhet och få verkar inse det affärsmässiga i beslutet. Enheten som ska läggas ned har enligt uppgift en avkastning på och har tagit hem en stororder. i var nedläggningshotat , men beslutet hävdes efter ett konstruktivt arbete från fackets och löntagarnas sida. De presenterade då den affärsidé som sedan varit så framgångsrik och genererat goda vinster till företaget. Löntagarna vid den berörda enheten uppfattar nu att företagsledningen "stjäl" hela konceptet och flyttar produktionen till annan ort. Som tack för ett framåtsyftande arbete hotas 330 personer av uppsägning och ett stort antal underleverantörer kommer att drabbas liksom kommun. Det finns misstankar om att nedläggningsbeslutet togs redan då bildades genom en fusion . Enligt uppgifter i medierna har näringsminister varit i kontakt med koncernledningen samt med sin finländska motsvarighet. Min fråga till näringsministern är: Vilka ytterligare initiativ avser näringsministern att ta för att ledning på ett mer övertygande sätt än till dags datum redovisar de verkliga skälen till det omdiskuterade och starkt ifrågasatta nedläggningsbeslutet?
fr · GO111630 · 2001-08-28 00:00:00 — Fråga 2000/01:1630 av () till jordbruksminister om svensk svinavel har beslutat att lägga ned den svenska svinaveln och i stället låta svenska bönder föda upp danska industrigrisar då dessa anses ha bättre kvaliteter som passar in i produktionen. Stark kritik från såväl bondeorganisationer som forskare har riktats mot för detta förslag, bl.a. för att det i finns två allvarliga sjukdomar bland grisar som inte förekommer i . Att importera danska avelsdjur strider direkt mot politiska ambitioner vilka är att minimera riskerna för smittsamma sjukdomar. En nedläggning av det svenska avelsarbetet är inte bara en smittskyddsfråga. Om avelsarbetet avvecklas så kommer svinaveln i att vara beroende av utländska avelsorganisationer och vår möjlighet att påverka inriktningen på den svenska svinproduktionen försvinner. Ett stort problem ligger i att olika länder har olika avelsmål, anpassade till de förutsättningar och värderingar som råder. I har vi tagit avstånd från antibiotika som tillväxtstimulerande medel i fodret, från svansklippning av nyfödda grisar och från fixering av suggor. Endast djur som har klarat av att nå goda resultat utan dessa insatser har kunnat bli föräldrar till nästa generation. Det som styr den danska aveln däremot är det totala antalet födda smågrisar per kull. Med den danska avelsmodellen riskerar vi i att förlora inriktningen i aveln som tar hänsyn till egenskaper som har stor betydelse för djurens välfärd. Min fråga är: Avser jordbruksministern vidta åtgärder för att komma till rätta med ovanstående problematik?
fr · GO111631 · 2001-08-29 00:00:00 — Fråga 2000/01:1631 av (m) till statsrådet om försäkringskassornas ärendehanteringssystem Vid Försäkringskasseförbundets (FKF) möte i antog ombuden för landets samtliga 21 försäkringskassor bl.a. ett uttalande av följande lydelse: "() har ansvaret att förse försäkringskassorna med ett effektivt datorstöd. En del av den kritik som riktas mot försäkringskassorna om kvaliteten och takten i vårt arbete måste mötas med ett bättre datatekniskt stöd för handläggarna. Trots att vi lagt ned för att få ett sådant, har vi fått mycket litet. Vi anser att RFV måste bli betydligt effektivare i sitt arbete med att ta fram och anpassa tekniken. Försäkringskassornas handläggare behöver sitt datatekniska stöd ." Uttalandet är närmast en underdrift. Förseningen av det IT-baserade ärendehanteringssystemet (ÄHS) är vid det här laget och ytterligare förseningar hotar. Det blir allt tydligare att RFV inte förmår svara upp mot sin roll och sitt ansvar som s.k. systemägare, något som förutsatte vid sitt beslut . Vilka åtgärder avser socialförsäkringsministern föreslå regeringen vidta för att komma till rätta med detta allt påtagligare problem?
fr · GO111632 · 2001-08-30 00:00:00 — Fråga 2000/01:1632 av () till statsrådet om skenäktenskap har, i enlighet med vårt internationella ansvarstagande, beslutat att ta emot människor som behöver skydd. Men invandringen hit, liksom till andra länder, har begränsningar. ska stå för öppenhet och tydlig lagstiftning och en rättssäker prövning av varje asylsökandes skäl. Det är viktigt att våga se och diskutera konsekvenser som uppstår mot bakgrund av att det finns begränsningar i möjligheten att flytta till . Oroande konsekvenser, som uppstår i kombination med någras vilja att tjäna pengar på andras längtan. Flyktingsmuggling är väl känt medan det växande antalet köpta skenäktenskap är mindre känt av såväl berörda myndigheter som samhället i stort. Som exempel vill jag nämna att det finns kvinnor från som betalar 100000kr för att få ingå skenäktenskap. Därutöver får kvinnan betala 50000kr per barn hon har med sig till . För de kvinnor som på detta sätt söker möjlighet till en bättre framtid för sig och anhöriga väntar ett utsatt liv i det nya hemlandet. De stora kostnaderna leder till skuldsättning. Lån tas på lån på ofördelaktiga villkor och med små möjligheter att förbättra sin situation. Det är oetiskt av långivare att låna ut pengar för att täcka kostnaderna för att få ett skenäktenskap till stånd. Bland dagens flora av långivare saknas ofta kunskap om dessa förhållanden samt vilja att fördjupa sig i problematiken. Det är viktigt att båda makarna är införstådda med innehållet i lånehandlingar. Min fråga till statsrådet är om den utsatthet som möter kvinnor som betalt en "make" för att ingå skenäktenskap enligt planerna ska hanteras i samband med att anhörigfrågor behandlas.
fr · GO111633 · 2001-08-30 00:00:00 — Fråga 2000/01:1633 av () till näringsminister om infrastrukturpropositionen En väl fungerande och utbyggd infrastruktur är en av de viktigaste förutsättningarna för skapandet och bevarandet av tillväxt och välstånd. Det är därför mycket allvarligt att regeringen gång på gång skjuter frågan framför sig och inte ger och rimliga möjligheter att planera sin verksamhet. som regeringen vägrar ta ansvar för frågan förfaller vägnätet och köproblemen växer, inte minst i . Den infrastrukturproposition som skulle redogöra för inriktningen av transportinfrastrukturen för åren 2002@2011 var aviserad till . har väntat på att propositionen ska läggas på dess bord. Det senaste budet har varit att en proposition är att vänta innevarande år, något som såväl statsministern som näringsministern utlovat. Vi moderater har agerat för att få till stånd en proposition. Så sent som nekade att behandla vår motion med anledning av timad händelse angående infrastrukturen med argumentet att en sådan proposition var att vänta . Vilka åtgärder avser näringsministern vidta för att tillse att infrastrukturpropositionen läggs på bord ?
fr · GO111634 · 2001-08-30 00:00:00 — Fråga 2000/01:1634 av () till statsrådet om rörelsehindrades tillgång till gymnasieutbildning Ett antal rörelsehindrade elever har ingen skola att komma till . Just de elever som behöver mest stöd i skolan lämnas utan möjlighet till gymnasieutbildning. Inför höstterminens skolstart har tolv funktionshindrade elever fått avslag på sin ansökan om att börja en gymnasieutbildning anpassad för rörelsehindrade (Rh-anpassad utbildning), därför att de inte har fått godkända grundskolebetyg i svenska, engelska och/eller matematik. Den möjlighet som står till buds för övriga elever, det individuella programmet, finns inte i Rh-utbildningen. Orsakerna till att dessa elever saknar förkunskaper kan vara många. En möjlig anledning kan vara bristande stöd tidigare i . Oavsett bakgrunden är det oacceptabelt och tragiskt att funktionshindrade elever inte har någonstans att ta vägen i utbildningssystemet. Skolministern har tidigare hänvisat till framtida utredning och analys. Även om eleverna kanske kan få sin utbildning om en eller två terminer, är det oacceptabelt med ett ofrivilligt studieavbrott. Inte minst elever med funktionshinder behöver uppmuntran och stimulans. Det måste vara möjligt att i den akuta situationen ge dessa elever en meningsfull utbildning. Eleverna får inte straffas av byråkratiska bestämmelser. Vilka åtgärder avser skolministern vidta för att de drabbade eleverna ska kunna erbjudas en meningsfull skolgång redan denna höst?
fr · GO111635 · 2001-08-30 00:00:00 — Fråga 2000/01:1635 av () till finansminister om tillväxtåtgärder för att stimulera ekonomin () presenterade sin årliga höstprognos över konjunkturutvecklingen m.m. De flesta indikatorer pekar åt fel håll. BNP-tillväxten skrivs ned, exportutvecklingen dämpas, sysselsättningen bedöms minska, varslen ökar, budgetmålet underskrids, sysselsättningsmålet nås inte och utgiftstaken kommer att överskridas om inga åtgärder vidtas. De statliga utgifterna begränsas av de utgiftstak som lagt fast. Den starkare prisutvecklingen och låga tillväxten innebär att de statliga utgifterna enligt KI växer snabbare än väntat. Utgiftstaken bedöms därför överskridas med respektive år. Mot denna bakgrund vill jag fråga finansministern: Avser finansministern att vidta åtgärder som kan öka tillväxten och vända utvecklingen, så att överskottsmålen uppnås och de statliga utgiftstaken för inte överskrids?
fr · GO111636 · 2001-08-30 00:00:00 — Fråga 2000/01:1636 av () till näringsminister om Trätek och industriforskningsinstituten Svenska staten satsar i en internationell jämförelse små offentliga medel på fristående forskning inom basindustrin. 1998 rörde det sig om ungefär 500 miljoner. De offentliga anslagen dubblas vanligtvis i slutändan eftersom industrin och EU ger anslag ovanpå staten. satsning på industriforskning utgör av den offentliga FoU-budgeten, vilket står i stark kontrast till EU-ländernas genomsnitt på . Siffran för respektive är . aviseras ytterligare nedskärningar i årsanslagen , dvs. en minskning med . Särskilt viktigt är det statliga engagemanget i träindustrin. Trätek är den gemensamma forskningsorganisationen för sågverken och övrig trämekanisk industri i . Branschen har inga egna storföretag som bedriver egen forskning och utveckling. I stället har samarbete med Trätek varit ett sätt att få tillgång till forskare och innovationsstödjande program. Effekten för Trätek innebär en halvering av verksamheten, men den stora negativa effekten ligger främst i utebliven utveckling eller avveckling av träindustrin i skogslänen. Vad avser ministern göra för att säkra och utveckla forskningen inom träbranschen?
fr · GO111637 · 2001-08-30 00:00:00 — Fråga 2000/01:1637 av () till näringsminister om företagsnedläggning i har återigen drabbats av en större företagsnedläggning. är det anrika , som lägger ned sitt väveri i , trots att det är ett av modernaste med jämförelsevis hyfsad lönsamhet. Över 100 jobb går förlorade i det lilla samhället med sina 6000@7000 invånare. Produktionen flyttas till där löneläget är betydligt lägre. Tekokommunen har snart ingen textil produktion kvar med denna utveckling. Hitintills har flera tusen tekojobb gått förlorade. är en del av , vars industriproduktion, inklusive teko, starkt åderlåtits . har inte statsmakterna visat samma intresse för problem som för många andra regioner i , som drabbats på liknande sätt. För att komma till rätta med den situation som blir aktuell behövs många olika aktörers insatser och olika typer av åtgärder med effekter såväl . Ersättningsjobb naturligtvis, men också en förbättrad infrastruktur i såväl som i i övrigt. Jag vill fråga näringsministern vilka åtgärder ministern är beredd att vidta för att möta de negativa konsekvenserna som följd av bl.a. nedläggningen av väveriet i .
fr · GO111638 · 2001-08-30 00:00:00 — Fråga 2000/01:1638 av (s) till näringsminister om arbetshandikappade och möjligheten till arbete verksamhetsidé är att skapa meningsfullt och utvecklande arbete för personer med arbetshandikapp. vision är att vara och uppfattas som det företag i som bäst sammankopplar mänskliga värden med kommersiell framgång. kommer det alltmer information om att slår ut människor med arbetshandikapp, via som i uppsägning därför att det är billigare att tillverka i ett lågprisland. På andra platser i landet vittnar anställda om att de blir uppsagda på grund av att de inte är lönsamma, dvs. inte arbetar och producerar i den takt som krävs. Det verkar som om ekonomin och de kommersiella intressena blivit det överordnade i . Det stämmer inte med visionen och verksamhetsidén. Vad avser ministern att göra för att arbetshandikappade ska ha rätt till ett arbete?
fr · GO111639 · 2001-08-30 00:00:00 — Fråga 2000/01:1639 av () till statsrådet om idrott i skolan Jag har tidigare frågat statsrådet om antalet idrottstimmar i skolan, mot bakgrund av rapporter om en ökande andel överviktiga bland unga. Statsrådet hänvisade då till det s.k. som ett utmärkt hälsoprojekt som erhållit stöd från Allmänna arvsfonden. har kommit med resultaten av en riksenkät där 3590 skolor deltagit. Resultatet är allt annat än uppmuntrande. "har näst efter minst schemalagd idrott i . Våra bästa kommuner har en anständig nivå, men absolut inte mer". Det säger , en av initiativtagarna till . Riksgenomsnittet för idrott i skolan ligger . Enligt Per Gärdsell är detta alldeles för lite. Mot bakgrund av ovanstående vill jag fråga statsrådet följande: Vilka åtgärder avser statsrådet vidta för att öka antalet idrottstimmar i skolan?
fr · GO111640 · 2001-08-31 00:00:00 — Fråga 2000/01:1640 av () till justitieminister om arkivdokument om assyrier/syrianer internationella forum om Förintelsen 2000 utmynnade bl.a. i en åsiktsförklaring att anordna en konferens om aktuella värdefrågor på temat samvete och medmänsklighet. Framtida konferenser kan ta upp etiska konflikter, folkmord och konfliktförebyggande åtgärder. De tragedier, Seyfo, som drabbade assyrier/syrianer och kaldéer under de s.k. svärdens år 1914@1918 är ett angeläget ämne som konstaterats väl skulle rymmas inom konferensens uttalade syfte. Jag kommer att följa regeringens planering av teman. Men vore det värdefullt med klarläggande kring eventuella dokument i såväl som . Finns det uppgifter i rapporter från diplomater och missionärer m.fl. i denna fråga så bör dessa offentliggöras. Det är viktigt att den information som kan förfoga över i form av dokument, som skulle kunna bidra till att klargöra denna mörka del av historien, också görs offentlig. Även handlingar som klargör utfallet för assyrier/syrianer i Lausannefördraget kan ge värdefulla bidrag. Dokument bör således göras tillgängliga och sammanställas. Min fråga till regeringen är om justitieminister avser att lyfta hemligstämpeln på dokument som berör assyrier/syrianers historia .
fr · GO111641 · 2001-08-31 00:00:00 — Fråga 2000/01:1641 av () till utrikesminister om och mänskliga rättigheter Som en strategi för att dölja vanstyret i har regimen, med president i spetsen, valt att ta ifrån människor deras egendom. Jordbrukare fråntas sina gårdar med våld som ett led i en av presidenten sanktionerad politik. Människor misshandlas och dödas, rättssystemet åsidosätts. De mänskliga rättigheterna kränks när regimen använder gamla krigsveteraner för att förverkliga "jordreformen". Regimen går t.o.m. ut i tidningar och uppmanar till trakasserier av jordägare. Omvärlden måste agera och göra klart att detta beteende inte är acceptabelt. har sökt hitta en fredlig lösning genom att via en fond köpa in 118 gårdar vars mark delas ut till befolkningen. har inte nöjt sig med detta utan fortsatt sin våldsstrategi. Min fråga till utrikesministern är därför: Hur avser utrikesministern agera för att stoppa övergreppen mot mänskliga rättigheter i ?
fr · GO111642 · 2001-08-31 00:00:00 — Fråga 2000/01:1642 av () till statsrådet om konkurrens inom bryggerinäringen Ett flertal lokala och regionala bryggerier har etablerats i vårt land. Utöver ökad sysselsättning har även en ökad variation av ölsorter kommit Systembolagets kunder till del. Ofta har dessa regionala bryggerier lyckats etablera sig som ett starkt varumärke inom den egna regionen och tagit marknadsandelar från mer etablerade varumärken. Möjligheten att kunna exponera sina produkter i systembolag över hela landet har haft stor betydelse för den totala försäljningsvolymen för de regionala och lokala bryggerierna. Den förändring som planeras genomföras på uppfattas som konkurrensbegränsande av de lokala och regionala bryggerierna. Vad som framkommit om förändringarna, där basutbudet ska baseras på de varor som har störst omsättning och där den lokala butikschefen enbart kommer att bestämma över en del av sortimentet, gör att de lokala bryggeriernas oro bör tas på allvar. De lokala och regionala bryggeriernas andel av försäljningen i storstadsregionerna är relativt liten jämfört med mer etablerade bryggeriers varumärken. Inte desto mindre har denna försäljning en stor betydelse för att bryggerier ska kunna fortsätta sin verksamhet. Min fråga till statsrådet är: Vilka åtgärder tänker statsrådet vidtaga för att lokala och regionala bryggerier inte ska drabbas av konkurrensbegränsningar när Systembolaget genomför förändringar i sitt sortimenturval?