ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · GO111578 · 2001-08-15 00:00:00 — Fråga 2000/01:1578 av () till socialminister om tillsynen inom äldreomsorgen Under sommarens studiebesök har jag uppmärksammat att det finns kommuner som har bristande tillsyn för människor i den kommunala äldreomsorgen. Trenden inom denna verksamhet är att man nu har färre nattpersonal . Ett ålderdomshem, som jag besökte, hade 10@12 patienter intagna men inte en enda nattpersonal. Man låser alltså in de gamla . I händelse av tillfällig förvirring eller sjukdom är det personal från annan del av kommunen som får rycka ut. Detta är, anser jag, att betrakta som vanvård, eftersom risken är stor att de gamla utvecklar förvirring eller sjukdomstillstånd utan att vara hörda eller sedda de åtnjuter omsorg. Flera incidenter har inträffat, då t.ex. ambulanspersonal och anställda inte har lyckats forcera sifferkombinationen i dörrlåset, med försenad vård som följd. Varken i lagtext eller i förarbeten till lagen finns det några regler om bemanning inom äldreomsorgen, detta gäller insatser, varken under dag- eller . har därför små möjligheter att ställa politiskt ansvariga till svars. insatser ska vara av god kvalitet. Bemanning under nattetid borde möjligen hänföras till en kvalitetsfråga, men även till en fråga om säkerhet och trygghet för patienter och anhöriga. Vilka åtgärder ämnar socialministern vidta för att förbättra tillsynen i äldreomsorgen?
fr · GO111579 · 2001-08-15 00:00:00 — Fråga 2000/01:1579 av () till statsrådet om ofrivilliga kusinäktenskap I nuvarande äktenskapsbalk finns inga hinder för kusingifte. Detta är inte heller önskvärt trots en förmodad ökad risk för missbildade barn. Kusinäktenskap har en historisk bakgrund och förekommer i flera länder inklusive dagens , men ändå är kunskapen här liten. Olika kulturer kan kategorisera familjeband olika. Några exempel: Många skiljer på parallellkusiner och korskusiner. I en kultur kan en patrilinjär parallellkusin vara för nära släkt medan i en annan sonen bör gifta sig med pappans . När kusinäktenskap arrangeras med både kvinnans och mannens samtycke är det främst en familjeangelägenhet. Men när kusinäktenskap blir ett tvång vidgas det till en samhällsfråga. Det är därför angeläget att frågan om kusinäktenskap tas upp i den dialog som förs om unga flickors egna val, tvångsäktenskap, hedersmord, mansrollen och jämställdhet. Jag vill fråga statsrådet vilka åtgärder hon tänker vidta för att belysa problemen i samband med ofrivilliga kusinäktenskap.
fr · GO111580 · 2001-08-16 00:00:00 — Fråga 2000/01:1580 av () till finansminister om statliga företag och () har återigen pekat på att en lång rad statliga bolag bryter mot svensk lag. Bolagen anser sig inte behöva följa lagen om offentlig upphandling (), något som NOU bedömer vara fallet. Vid upphandlingar över tröskelvärdena bryter bolagen därför också mot EG:s upphandlingsdirektiv. Bolagens agerande är till skada för den fria konkurrensen och till skada för många privata företag. Bolagens agerande är dock ingen nyhet. Det är därför anmärkningsvärt att staten som ägare inte har vidtagit några åtgärder för att de egna bolagen ska följa svensk lag. NOU har inga sanktionsmöjligheter. Ett sätt är att ge NOU utökade befogenheter. Det mest naturliga är dock att ägaren, staten, ger tydliga ägardirektiv om att gällande lag ska följas och att regeringen också ser över sanktionsmöjligheterna mot de bolag som inte följer lagen. Jag vill därför fråga finansministern vilka åtgärder ministern kommer att vidta för att tillse att statliga bolag följer svensk lag.
fr · GO111581 · 2001-08-16 00:00:00 — Fråga 2000/01:1581 av () till finansminister om euroinformation till svenska folket Även om inte deltar i eurosamarbetet berör den nya valutan redan många svenska företag och medborgare. Enligt en undersökning som Svenskt näringsliv presenterade sker nära två tredjedelar av de stora svenska företagens fakturering till i euro. Detta är mer än en fördubbling jämfört med . Med introduktionen av euron i form av sedlar och mynt kommer euron att beröra oss i än mer. Behovet av information och kunskap är därför av stor betydelse. Den tillsatte Delegationen för stöd till folkbildning om EMU vars uppgift var att fördela till folkbildningsinsatser om EMU. Denna satsning verkar inte ha förbättrat svenskarnas kunskap om euron nämnvärt. Enligt en som presenterades tror t.ex. hälften av svenskarna att eurosedlar och mynt redan används och visste hur många länder som var med i . En av det belgiska ordförandeskapets prioriteringar är att lansera en stor informationskampanj för att öka allmänhetens kunskap om euron. Övriga euroländer kommer att genomföra liknande satsningar i sina länder. Vad avser ministern vidta för åtgärder för att öka svenskarnas kunskap om euron?
fr · GO111582 · 2001-08-16 00:00:00 — Fråga 2000/01:1582 av Skånberg (kd) till utrikesminister om husförsamlingsledare i Prabhu från har bott i , arbetat vid ett sjukhus i och varit en av ledarna för kristna husförsamlingar i staden. När han skulle återvända hem till hölls en avskedsfest i en förhyrd lokal () . Nationella saudier polisanmälde avskedsfesten som en offentlig gudstjänst, och kom sju poliser ur Mutawwa, den religiösa polisen, och korsförhörde såväl Prabhu som hans fru. arresterades han, och hans dator, fotoalbum, bibel, sångbok, musik- och videokassetter m.m. konfiskerades. I korsförhöret nämndes en annan husförsamlingsledare i Jeddah, Eskinder Menghis från . greps också han och även hans personliga tillhörigheter konfiskerades, såsom bibel, psalmbok etc. Såväl som Menghis hålls fängslade i Jeddah. Det är angeläget att och EU påtalar för vikten av religionsfrihet, och att och Menghis friges. Vad ämnar utrikesministern göra för att ska medverka till en omedelbar frigivning av de båda husförsamlingsledarna?
fr · GO111583 · 2001-08-16 00:00:00 — Fråga 2000/01:1583 av () till utrikesminister om situationen för assyrier/syrianer och kaldéer i norra Enligt uppgift råder en ohygglig situation för assyrier/syrianer och kaldéer i de delar av norra som står under ett kurdiskt begränsat självstyre. Uppgifterna @ som bl.a. beskrivs med orden "förföljelse och etnisk rensning" @ inger djup oro. har som nation och med rätta stött den demokratiseringsprocess som har kommit i gång i norra . är det angeläget att vi också framhåller FN:s allmänna förklaring om de mänskliga rättigheterna och FN:s konvention om de medborgerliga och politiska rättigheterna så att denna tillämpas fullt ut också i detta område. De av FN stadgade rättigheterna gäller självklart för kurder men måste också omfatta minoriteter som assyrier/syrianer och kaldéer. Därför är uppgifterna som ledamöter får så oroande. Det är av stor vikt att söka klarhet i förhållandena för dessa minoriteter. Signaler om att människor utsätts för övergrepp måste tas på stort allvar. Därför vill jag fråga utrikesministern: Vilka åtgärder avser utrikesministern vidta i syfte att bringa klarhet i hur situationen är för assyrier/syrianer och kaldéer i de av FN kontrollerade områdena i norra ?
fr · GO111584 · 2001-08-16 00:00:00 — Fråga 2000/01:1584 av () till miljöminister om det nya systemet med bilskrotningspremier Syftet med skrotningspremien har tillkomst varit att stimulera bilägarna att lämna sin uttjänta bil till skrotning i stället för att dumpa den i naturen. har flera miljökrav införts som tillsammans lett till ökade kostnader för skrotningsföretagen. Den avgift som bilägaren betalar när man lämnar sin bil har gradvis höjts och blivit högre än den premie som utbetalas. Resultatet blev alltfler skrotbilar i naturen. När bilskrotningspremien höjdes höjde flera av företagen avgiften ytterligare, vilket gör att höjningen blir ett nollsummespel i fråga om antal bilvrak i naturen. blir ofta de dumpade bilvraken ett problem och en kostnad för kommunen, som till slut måste se till att vraken avlägsnas. Det finns ett behov av ett ökat ekonomiskt incitament för att driva på skrotningen av äldre bilar, som inte bara i drift utgör ett miljöhot utan dessutom riskerar att överges i naturen. driver denna fråga och vill av höja skrotningspremien till 3000kr för bilar som släppts ut på marknaden . Vilka åtgärder avser miljöministern vidta för att bilskrotningspremien åter ska bli en stimulans till bilägarna och inte bara en ökad intäkt för skrotningsfirmorna?
fr · GO111585 · 2001-08-16 00:00:00 — Fråga 2000/01:1585 av () till justitieminister om en oberoende granskning av polisens agerande vid Det kommer fram alltmer information om vad som hände under kravallerna vid i . Utifrån denna information framstår polisens agerande som en av orsakerna till att våldsspiralen trappades upp. Polisens agerande vid Hvitfeldtska uppfattades av många som en provokation och som den aktion som satte nivån på våldsamheterna under toppmötet. En fortsatt dialog kunde sannolikt ha lett till att mycket våld kunde ha undvikits och polisens agerande kräver därför en förklaring. Jag var själv närvarande vid då de första kravallerna inleddes. Jag var självklart där som fredlig demonstrant med avsikt att uttrycka mina åsikter med demokratiska metoder. Det jag fick uppleva var att polisen gick till attack mot demonstranter utan att det föregicks av en uppmaning till folk att skingras och innan jag såg något våld från demonstranter. Insatsen vid framstår som en orimlig insats där poliser med dragna vapen attackerar fredliga demonstranter som befinner sig i den lokal som de blivit tilldelade av kommunen för att sova i. Polisens agerande har starkt påverkat mångas förtroende för den svenska polisen. Så mycket gick fel att det knappast bara kan skyllas på enskilda polismäns misstag så som har gjorts. Det som förhoppningsvis skulle kunna återupprätta förtroendet är en oberoende granskning av polisens agerande under toppmötet där all tillgänglig information om insatserna läggs fram. Min fråga till justitieministern blir därför: Avser justitieministern verka för att en sådan granskning kommer till stånd?
fr · GO111586 · 2001-08-16 00:00:00 — Fråga 2000/01:1586 av () till jordbruksminister om veterinärkostnader för små slakterier I den utredning om djurtransporter, som jag har, ska vi även titta på småskalig slakt. Vid besök på sådana slakterier tas följande alltid upp: Besiktningskostnaderna är betydligt högre per djur och kilo kött för det lilla slakteriet än för det stora. Och det rör sig om en stor skillnad, upp till 20 gånger dyrare för det lilla än för det stora. I den diskussion, som förts i , säger sig inte bara regeringen utan samtliga partier vilja värna småskaligheten. Men i praktiken blir naturligtvis möjligheterna att klara sig som liten påverkade av den kostnadsskillnad, som finns för besiktning. Men det här går att påverka, eftersom kontrollen är statlig. Om prissättningen utformas efter antal besiktigade djur eller antal kilo kött, dvs. konkurrensneutralt, skulle småskaligheten inte "straffas" som . Jag vill fråga ministern: På vilket sätt avser ministern åtgärda dagens prissättning för besiktning av djur vid slakt?
fr · GO111587 · 2001-08-16 00:00:00 — Fråga 2000/01:1587 av () till statsrådet om avvisning av familj till olika länder En flyktingfamilj i ska avvisas, mannen till , kvinnan och deras barn till Bosnien. Han är , hon serb. De bildade familj här i och har inga familjer att återvända till. hävdar att de kan återförenas efter avvisningen. Genom att det sägs röra sig om begränsad tid anser sig inte bryta mot åttonde artikel om mänskliga rättigheter, om att inte skilja familjer åt. Nämnden hävdar att mannen väl i ska kunna ansöka om att få återförenas med familjen i Bosnien. Det har dock inte kontrollerats huruvida han ens får komma in i . Vi har tidigare sett exempel på att en medlem i en familj kan avvisas från och att familjen därmed splittras. Det extraordinära i detta fall är att familjemedlemmar avvisas till olika länder, vilket är ett synnerligen inhumant förfaringssätt. Ingen garanti finns för att splittringen inte blir bestående och hotar därmed bryta mot . På vilket sätt avser statsrådet verka för att förhindra att familjer splittras genom att deras medlemmar avvisas till olika länder?
fr · GO111588 · 2001-08-17 00:00:00 — Fråga 2000/01:1588 av Skånberg (kd) till socialminister om kärleksfulla och harmoniska äktenskap och i har enligt TT fått avslag på sin prövning som adoptivföräldrar av socialnämnden, trots att de bor i hus på landet, båda har fast jobb och ordnad ekonomi och ett harmoniskt äktenskap. Även åldern talar för paret: är och , och enligt rekommendationer från , för internationella adoptionsfrågor, är maxåldern för adoption . Den främsta anledningen som hemutredningen anför mot makarna är att de håller sams och inte grälar, vilket utredarna tyckte var problematiskt. Bl.a. anförde utredarna att man bör kunna gå i konflikt med sitt barn om olika saker och för att göra det krävs det erfarenhet av gräl och konflikthantering. Barn ska växa upp i en miljö där det är tillåtet att gräla, eftersom de då lär sig lösa meningsskiljaktigheter, ansåg utredarna. och även länsrätten har följt utredarnas rapport. När det främsta skälet som anförs mot @ inte för! @ tillstånd att adoptera är ett harmoniskt äktenskap, har den höga skilsmässostatistiken och de många söndrade familjerna upphöjts till norm, i stället för att ses som ett problem som samhället måste söka vägar att lösa. Vilka åtgärder är socialministern beredd att vidta för att harmoniska äktenskap och kärleksfulla hem ej ska kunna betraktas som nackdelar vid ansökan om adoption?
fr · GO111589 · 2001-08-17 00:00:00 — Fråga 2000/01:1589 av () till socialminister om Systembolaget och folkhälsan Den traditionella svenska alkoholpolitiken har i ett internationellt perspektiv varit mycket framgångsrik. Strategin har varit att begränsa totalkonsumtionen av alkohol genom begränsad tillgänglighet och med bl.a. priset som ett viktigt instrument. Systembolaget har i detta hänseende vad gäller utbud och kontrollerad försäljning varit mycket betydelsefullt. Svensk alkoholpolitik har haft ett klart folkhälsoperspektiv. Vi kan dock konstatera att den svenska alkoholpolitiken alltmer utarmas genom successivt höjda införselkvoter, sänkta alkoholskatter och ökad tillgänglighet. Mot den bakgrunden är Systembolaget allt viktigare som alkoholpolitisk faktor, vilket understrukits av många bedömare, bl.a. socialministern. Systembolaget har presenterat ett förslag till omstrukturering med ett kraftigt minskat sortiment, alltfler självbetjäningsbutiker och stor personalreduktion. Detta ledde till en debatt där Systembolaget som detaljhandelsmonopol kom att ifrågasättas och att legitimiteten försvagades genom förslagen. menar att Systembolagets verksamhet är folkhälsopolitisk och inte uteslutande kan ses som en näringsfråga. Min fråga till socialminister är därför följande: Vilka åtgärder avser ministern att vidta för att Systembolaget även ska kunna fullgöra sitt folkhälsopolitiska uppdrag och utgöra en viktig del av en restriktiv alkoholpolitik?
fr · GO111590 · 2001-08-17 00:00:00 — Fråga 2000/01:1590 av () till utrikesminister om homosexuellas situation i Diskriminering och våld mot homosexuella är allvarliga kränkningar mot de mänskliga rättigheterna. Jag anser att frågor om de homosexuellas situation borde hamna högt på den internationella politiska dagordningen. Den egyptiska staten har en tradition av omänsklig behandling av homosexuella. Det har kommit till min kännedom att det i inleddes en rättegång mot homosexuella män. De är åtalade på grund av sin sexuella läggning. Männen arresterades då de besökte en nattklubb. De har suttit fängslade. För egyptier räcker det att vara homosexuell för att råka ut för den egyptiska statens repressalier. Det som pågår i är systematiska och långtgående kränkningar av mänskliga och demokratiska rättigheter och friheter. Jag anser att ska vara pådrivande för att få till stånd en dialog och ställa krav på de politiska ledarna i att inte kränka de homosexuellas mänskliga rättigheter. Min fråga till utrikesministern är: Vilka åtgärder avser ministern vidta mot med anledning av de 52 män som arresterats och åtalats på grund av sin sexuella läggning?
fr · GO111591 · 2001-08-17 00:00:00 — Fråga 2000/01:1591 av () till utrikesminister om homosexuella i I går överlämnade en delegation från , RFSL samt representanter från alla riksdagspartier ett protestbrev till . greps och fängslades 52 män i efter en rannsakan på en nattklubb. Tortyr och misshandel rapporteras ha förekommit . Männen är homosexuella och står nu åtalade för omoraliskt beteende eller religionsförakt. anser att de 52 männen bör friges. Uppgifterna om tortyr och misshandel måste utredas och de skyldiga ställas inför rätta. har en folkrättslig skyldighet att visa respekt för förbudet mot diskriminering på grund av sexuell läggning. På den internationella konferensen mot intolerans och diskriminering i den 29@30 januari undertecknade regeringsrepresentanter tillsammans med 450 andra regeringsrepresentanter från nästan 50 länder ett dokument där man förbinder sig att bekämpa all form av intolerans och diskriminering, bl.a. mot sexuell läggning. måste leva upp till denna förbindelse. Häktning av homosexuella förekommer inte bara i : I en del länder där lagen är baserad på religionen, t.ex. i , kommenderar strafflagen spöstraff, stympning, stenande och dödsstraff. I döms homosexuella enligt den islamiska lagen till döden. I kan de dömas till livstids fängelse och 100 piskrapp. Hur avser utrikesministern agera gentemot de länder där homosexualitet är straffbart?
fr · GO111592 · 2001-08-17 00:00:00 — Fråga 2000/01:1592 av () till justitieminister om flyktingsituationen i I brukssamhälle norr om finns en förläggning för flyktingar. Antalet flyktingar på orten är enligt uppgift 600 personer. 120 är kommunplacerade. Befolkningen i är totalt cirka 2700 invånare. Det innebär att av befolkningen är flyktingar. Gimoborna har verkligen ställt upp och varit solidariska med människorna som har flytt från våld och förtryck, men den senaste tidens oroligheter inom förläggningen med våld, och dessvärre även mord, tär på befolkningens tålamod. Enligt uppgift flyttar ungdomar från orten och såväl offentlig- som privatanställda föredrar att pendla i ökad utsträckning. Tron på rättssamhället urholkas och risken är stor att människor "tar rättvisan i egna händer" då motsättningarna ökar. På kommunpolitikernas initiativ har en utvecklingsgrupp bildats i syfte att bryta den negativa trenden av butiksnedläggningar och en allmänt försämrad service på orten. Och situationen måste förbättras i . Staten har huvudansvaret och måste vidta snabba åtgärder. En ekonomi och personaltäthet måste finnas som gör det möjligt att bedriva en verksamhet där alla, såväl flyktingar som befolkning, kan erhålla den rättstrygghet som de har rätt till i ett civiliserat samhälle som vårt. Snabbare beslutsprocesser om framtiden för människor som är flyktingar i vårt land bör också genomföras. Vilka åtgärder avser justitieministern vidta för att en snar förbättring av situationen i ska ske?
fr · GO111593 · 2001-08-17 00:00:00 — Fråga 2000/01:1593 av () till statsrådet om Sidas stöd till minröjningsprojekt har varit en av de största bidragsgivarna till olika minröjningsprojekt. Stödet har kanaliserats via Sida till projekt i bl.a. , , , norra , , Bosnien och Kosovo. Sida har utvärderat sitt stöd till minröjningsinsatser, som anses vara en viktig del i ett integrerat bistånds- och återuppbyggnadsarbete. avtalade Sida om ca i stöd till humanitär minröjning, men har man bara avtalat om strax i stöd. En minskning med . har Sida tagit bort sin heltidstjänst som minröjningskoordinator. Sidas minskade satsning står tyvärr inte i relation till ett minskat behov, eftersom minproblemet kvarstår. har på regeringens uppdrag byggt upp en kapacitet att leda humanitära minröjningsuppdrag och dessa kommer att kräva finansiellt stöd. Det rimmar dåligt med Sidas minskande engagemang i frågan. Jag vill fråga biståndsminister : Avser biståndsministern att ta initiativ till att Sida ska prioritera stöd till minröjningsprojekt så att ges finansiella möjligheter att utnyttja sin minröjningskapacitet?
fr · GO111594 · 2001-08-17 00:00:00 — Fråga 2000/01:1594 av () till statsrådet om åtgärdsprogram mot mobbning Tiotusentals barn mår dåligt av oro för mobbning inför skolstarten. Tusentals lider i onödan, eftersom det går att förebygga och hindra mobbning. Genom ett forskningsbaserat åtgärdsprogram kan den sociala miljön i skolan omstruktureras och mobbningen minskas . Det innebär att 75000 barn @ både offer och förövare @ skulle kunna befrias från mobbningen inom . ska alla skolor i ges kunskap om forskningsbaserade åtgärdsprogram mot mobbning. Den kunskapen bör spridas till alla skolor. Det norska projektet bör studeras och i möjlig mån kopieras. I har länge funnits en föreställning om att det räcker med att vilja väl för att bemöta mobbningen. Så är det inte. Undersökningar visar att hemmasnickrade åtgärdsprogram t.o.m. kan öka mobbningen på en skola. Skolan måste därför arbeta med forskningsbaserade åtgärdsprogram. Åtgärdsprogrammet, som tagits fram av den svenske professorn , bygger på insatser på både skol- och individnivå. Tanken är att både förebygga, och ingripa mot mobbning. Fasta gränser, tydliga reaktioner och att vuxna ska vara auktoriteter är viktiga ingredienser i programmet, liksom att skolmiljön ska präglas av ett varmt och positivt vuxenengagemang. Vilka åtgärder avser skolminstern vidta för att säkerställa att svenska skolor ges kunskap om forskningsbaserade åtgärdsprogram mot mobbning?
fr · GO111595 · 2001-08-17 00:00:00 — Fråga 2000/01:1595 av () till statsrådet om öppenhet och offentlighet Tidningen har undersökt hur olika myndigheter tillämpar offentlighetsprincipen. I granskningen, som redovisas , har 40 myndigheter granskats varav 19 passerat gränsen även vid en mycket generös tolkning av lagen. Sämst i undersökningen är med en genomsnittlig väntetid för att få ut en handling. Öppenhet och offentlighet är en förutsättning för att medborgare och press ska kunna granska hur myndigheter sköter sina uppgifter. Brott mot offentlighetsprincipen är därför mycket allvarligt. Vilka åtgärder avser statsrådet vidta för att se till att myndigheter i fortsättningen lämnar ut handlingar inom en tidsrymd som godtas, med hänsyn till offentlighetsprincipen?
fr · GO111596 · 2001-08-17 00:00:00 — Fråga 2000/01:1596 av () till näringsminister om offentlighetsprincipen Tidningen har undersökt hur olika myndigheter tillämpar offentlighetsprincipen. I granskningen, som redovisas , har 40 myndigheter granskats varav 19 passerat gränsen även vid en mycket generös tolkning av lagen. är den myndighet som enligt undersökningen skött sig allra sämst. Öppenhet och offentlighet är en förutsättning för att medborgare och press ska kunna granska hur myndigheter sköter sina uppgifter. Brott mot offentlighetsprincipen är därför mycket allvarligt. Vilka åtgärder avser statsrådet vidta för att se till att i fortsättningen lämnar ut handlingar inom en tidsrymd som godtas, med hänsyn till offentlighetsprincipen?
fr · GO111597 · 2001-08-17 00:00:00 — Fråga 2000/01:1597 av () till statsrådet om funktionshindrades möjligheter att antas till riksgymnasiet I en interpellationsdebatt i , frågade jag statsrådet om hon var beredd att verka för en förändring av de nuvarande skärpta reglerna vad gäller svårt funktionshindrade (rörelsehindrade) elevers möjligheter att antas till riksgymnasiet. Jag frågade också om statsrådet var beredd att följa, tillskapa resurser, eller ge andra möjligheter för de elever som på grund av ändrade regler inte kommer in på riksgymnasiet. Statsrådet lovade att föreslå vissa uppmjukningar i lagtexten . För de elever som inte antagits och som överklagat beslut ville däremot statsrådet avvakta överklagandenämndens beslut, innan andra åtgärder vidtogs. Nämnden har gått igenom samtliga överklagandeärenden och alla ärenden har avslagits. Med andra ord har man följt tidigare beslut. På grund av de nya reglerna har det inte funnits möjlighet att anta eller ge dispens för dessa gravt funktionshindrade elever till riksgymnasiet. säger statsrådet i interpellationssvaret att det inte är rimligt att kommunerna ska bygga upp den kunskap som krävs för att tillgodose de speciella behov som dessa elever kräver. Jag vill därför fråga statsrådet följande: Vilka åtgärder ämnar statsrådet vidta för att hjälpa de elever som inte kom in på riksgymnasiet?