ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
frs · GP1219 · 2001-09-26 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:19 om lagen om könsstympning har frågat vilka åtgärder jag avser att vidta för att beivra brott mot lagen om könsstympning. Barn- och familjeministern besvarade fyra riksdagsfrågor om kvinnlig könsstympning. Av barn- och familjeministerns svar framgår att kvinnlig könsstympning är förbjudet och straffbart enligt en särskild svensk lag och att man numera i kan straffas för att ha utfört eller låtit utföra könsstympning utomlands även om man gjort det i ett land som tillåter det. Jag vill liksom barn- och familjeministern understryka att könsstympning är ett synnerligen allvarligt brott och att det innebär en kränkning av de mänskliga rättigheterna. Det är ett ingrepp såväl på den kroppsliga integriteten som på rätten till hälsa. Könsstympning är mot bakgrund av detta en sedvänja som måste bekämpas. ålägger alla stater att vidta effektiva och lämpliga åtgärder i syfte att avskaffa traditionella sedvänjor som är skadliga för barns hälsa. Att bekämpa våldsbrott riktade mot kvinnor och barn är en prioriterad uppgift för polisen. Könsstympning är våld och riktar sig oftast mot unga flickor. Det är självklart att polisen ska bekämpa denna brottslighet. Det bästa sättet att bekämpa brott är att förebygga dem. Att förebygga brott hör till polisens grundläggande uppgifter. Det förebyggande arbetet är särskilt viktigt för brottstyper där mörkertalet är stort såsom fallet är när våld mot kvinnor eller barn utövas av någon som har en nära relation till offret. De berörda flickorna befinner sig i en mycket utsatt position. Men det brottsförebyggande arbetet är inte en fråga bara för polisen eller rättsväsendet utan för hela samhället. Relevant och saklig information om könsstympning och dess negativa konsekvenser för offret måste spridas nationellt och globalt. Ett sådant arbete bedrivs också och exempel på det framgår av det svar som barn- och familjeministern lämnade . På initiativ deltar bl.a. också i ett samarbete i syfte att bl.a. utveckla metoder som kan användas för att upptäcka och utreda brott om kvinnlig könsstympning. Generellt arbete riktat mot våld mot barn har betydelse även för den här brottsligheten och dess offer. Polisen och åklagarväsendet har påbörjat ett arbete för att ytterligare utveckla sin verksamhet som rör barn, bl.a. genom ökade satsningar på utbildning i bekämpning av familjevåld. För att ge poliser en god allmän kompetens att utreda och handlägga ärenden där barn är inblandade har t.ex. undervisningen i bekämpning av familjevåld under grundutbildningen förlängts och utökats med undervisning om . Jag kommer att fortsätta att följa utvecklingen av rättsväsendets arbete när det gäller denna brottstyp.
frs · GP122 · 2001-09-27 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:2 om aidsvården i har frågat mig om hur jag tänker agera för att markera för regeringen i att den måste ta itu med aidsfrågan på allvar. Regeringen antog 1999 en övergripande strategi för svenskt internationellt arbete kring hiv/aids. Denna genomförs nu av Sida och . Sida inrättade ett regionalt kontor i för att intensifiera ansträngningarna att integrera hiv/aidsaspekten i svenskt utvecklingssamarbete i södra . Inom ramen för det svenska utvecklingssamarbetet med inlemmas nu hiv/aidsaspekten i samtliga insatser för att möjliggöra ett brett angreppssätt. Om kampen mot hiv/aids ska lyckas krävs det att landet i fråga har en medveten och sammanhållen politik på området. Det är ingen tvekan om att det finns problem när det gäller den sydafrikanska regeringens hantering av hiv/aidsfrågan men vi förutsätter att dessa kommer att lösas. Den sydafrikanska regeringen har lagt fram en strategi för att bekämpa spridningen av hiv/aids. Den innehåller bl.a. rekommendationer om hur hivpositiva ska behandlas och om hur man ska förhindra att smittan sprids vidare från gravida kvinnor till deras ofödda barn. Bromsmedicin ska erbjudas till hivpositiva gravida kvinnor i större skala än . Regeringen bedriver också informationskampanjer där medborgarna bl.a. uppmanas att förhindra spridningen av hiv/aids genom att tillämpa säkrare sex. En viktig framgång för registrerades sedan ett internationellt läkemedelskonsortium dragit tillbaka en stämningsansökan mot den sydafrikanska regeringen för att den tillåtit tillverkning av piratkopior av bromsmediciner. och har inom ramen för sin bilaterala kommission enats om upprättandet av ett hälsoforum som ska föra en dialog kring hälso- och fattigdomsfrågor, utbyta forskningsresultat och forskare och anordna seminarier. Fokus kommer att ligga på bl.a. hiv/aids. President har tidigare gjort uttalanden som ifrågasatt sambandet mellan hiv och aids men den sydafrikanska regeringens politik har utgått från att det är hiv som orsakar aids. gjorde också klara och tidsfästa åtaganden i FN-deklarationen om hiv/aids som antogs . Arbetet mot hiv/aids är och förblir en högt prioriterad fråga för och den kommer att fortsätta att följa upp denna i sina kontakter med .
frs · GP1221 · 2001-09-27 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:21 om mänskliga rättigheter i har frågat mig vilka åtgärder jag avser vidta för att få att följa och upphöra med vissa MR-brott. Låt mig först framhålla att tortyr är förbjudet även enligt israelisk lag. I och med tillträdet är folkrättsligt skyldigt att rätta sig efter konventionen. Trots lagstadgat förbud mot tortyr förekom tidigare uppgifter om att interna säkerhetstjänsten i samband med förhör av palestinier tillämpat förhörsmetoder som kan sägas ha utgjort tortyr enligt tortyrkonventionen. fastslog landets högsta domstol att de förhörsmetoder som varit sanktionerade som s.k. "moderata fysiska påtryckningar" med hänvisning till nödvärnsprincipen, stred mot israelisk lag. sade i domen att måste reglera i lag om fysiska förhörsmetoder, om sådana bedöms nödvändiga för bekämpning av terrorhot. Frågan har diskuterats vid olika tillfällen men förbereds ingen sådan lagstiftning. Enligt i verksamma MR-organisationer utsattes tidigare av de palestinier som underkastades förhör av säkerhetstjänsten för "moderata fysiska påtryckningar". MR-organisationerna säger nu att sedan HD-domen har förekomsten av sådana metoder drastiskt sjunkit men att de fortfarande förekommer och sannolikt kan ha ökat något under det senaste årets intifada. Bristen på respekt för den gällande lagstiftningen måste åtgärdas av landets regering och de egna rättsvårdande myndigheterna. En värdefull insats vad gäller övervakning, rättshjälp och dokumentation av dessa frågor görs av de israeliska MR-organisationerna. De kan också påverka den allmänna opinionen. Till dessa och de palestinska motsvarigheterna utgår svenskt bistånd via . Brister vad gäller tillämpningen av de internationella som landet tillträtt bevakas av och av FN:s kommission för de mänskliga rättigheterna. Frågan om och de mänskliga rättigheterna brukar alltid uppmärksammas i dessa forum. Så väntas också ske i samband med höstens generalförsamling och vårens möte med kommissionen. EU-länderna intar vad gäller dessa frågor en gemensam position som uttryck för vår likartade grundsyn på MR-frågorna. Vad slutligen gäller den i frågan namngivne personen advokat kan nämnas att han arbetar för Palestinian Independent Commission for Human Rights som är embryot till en oberoende palestinsk ombudsmannafunktion. Darawi hålls fortfarande i Shiqma Prison i Ashkelon i . Han är enligt uppgift misstänkt för medlemskap i både Islamic Jihad och . Darawi har nekat till anklagelserna. fick han träffa två MR-advokater och Darawi kunde meddela varför han gripits. Det svenska generalkonsulatet i har fått i uppdrag att följa hans situation.
frs · GP123 · 2001-09-27 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:3 om fångar i har frågat mig på vilket sätt regeringen ämnar påtala skyldigheten för den serbiska regeringen att sända tillbaka de kosovoalbaner som mot sin vilja, utan fri och rättvis rättegång, finns kvar i . I samband med 1999 fängslades ett stort antal kosovoalbaner i , utan rättegång eller efter summariska rättegångar. Som mest var omkring 2 000 kosovoalbaner fängslade. Frågan om påstådda och verkliga politiska kosovoalbanska fångar i serbiska fängelser uppmärksammades under det svenska ordförandeskapet i EU. Genom både formella och informella uppvaktningar underströks det angelägna i att lösa frågan, hos såväl presidenten som justitieministrarna på både federal och serbisk nivå. Regeringen i FRJ () vidtog åtgärder som innebar att en stor andel av de fängslade kosovoalbanerna släpptes. FRJ antog och tillämpade en amnestilag under vilken över 200 fångar kunde friges. Vidare kunde ytterligare ett antal friges sedan deras domar granskats på nytt och underkänts @ i ett fall handlade det om en grupp om 150 personer som dömts och fängslats kollektivt. finns omkring 200 kosovoalbaner i serbiska fängelser. Den serbiska regeringen har uttalat att intentionen är att dessa fångar ska sändas tillbaka till Kosovo så snart nått en överenskommelse med FN:s administration i Kosovo, , om hur detta ska ske. Den serbiska regeringen söker en överenskommelse som syftar till att överlämna samtliga kosovoalbanska fångar mot att å sin sida åtar sig att överta och därefter kontrollera samtliga domstolshandlingar och bevis när det gäller fångar dömda för politiska brott (vilket förmodas leda till omprövning och därefter omgående frigivning). Därutöver skulle överta ansvaret för att övriga fångar avtjänar resten av sitt fängelsestraff i Kosovo. Olika organisationer för mänskliga rättigheter uppger att samtliga kosovoalbanska fångar nu tillåts ha kontakter med sina familjer som regelbundet och utan hinder kan besöka dem i fängelserna. Internationella Röda korset har även organiserat gruppresor för fängelsebesök. Samtliga fängelseföreståndare har bytts ut och enligt oberoende bedömare har situationen för fångarna avsevärt förbättrats. Läget för de kosovoalbanska fångarna synes således generellt ha förbättrats , men är fortfarande inte tillfredsställande. Den , i bilaterala kontakter och genom ambassaden i , bidrar aktivt till att återstoden inte glöms bort, utan att frågan kommer till en snar lösning som är rimlig och rättvis.
frs · GP125 · 2001-09-26 00:00:00 — Svar på frågorna 2001/02:5 om samhällets beredskap inför olika hot och 7 om samhällets hantering av nya hot Mot bakgrund av terrorattackerna i har frågat mig dels vilka åtgärder som kommer att vidtas för att säkerställa en god samhälls- och totalförsvarsberedskap inför hela hotskalan, dels vilka åtgärder som kommer att vidtas som klargör förutsättningarna för att hantera nya hot. Jag besvarar båda frågorna i ett sammanhang. Säkerhets- och försvarspolitiken har präglats av en vidgad syn på hot och risker. försvarsbeslut innebar bl.a. att totalförsvarets resurser ska utformas så att de även kan användas för att stärka samhällets förmåga att förebygga och hantera svåra påfrestningar på samhället i fred. beslutade om en ambition för beredskapen mot svåra påfrestningar på samhället i fred. I proposition 1996/97:11 som låg till grund för riksdagsbeslutet uttalades att det för ett tiotal exempel på svåra påfrestningar, bl.a. terrorism och störningar i viktiga infrastruktursystem, är särskilt viktigt med en tillräcklig beredskap. Regeringen har lämnat redovisningar till på detta område där man bl.a. gjort sektorsvisa genomgångar av beredskapen, krishanteringsförmågan och även granskat de författningsstöd som finns för olika tänkbara händelser och ansvarsförhållanden mellan berörda myndigheter. Regeringen kommer att lämna en proposition till om den fortsatta utformningen av totalförsvaret. I propositionen kommer regeringen att redovisa vissa bedömningar med anledning av de förslag som Sårbarhets- och säkerhetsutredningen (dir. 1999:63) och Försvarsberedningen lämnat om en förstärkning av samhällets krishanteringsförmåga. Regeringen avser vidare att lämna en proposition till om frågor rörande civilt försvar och beredskapen mot svåra påfrestningar på samhället i fred. Den propositionen kommer att mer ingående behandla förslag från Sårbarhets- och säkerhetsutredningen och Försvarsberedningen. Vidare kommer resultatet av de departementala sektorsgenomgångarna om svåra fredstida påfrestningar på samhället i fred att tas upp. Sammantaget kan sägas att förbättringar av samhällets beredskap och hantering av nya hot i en breddad hotbild är en process som pågått alltsedan 1996. Denna process kommer att intensifieras ytterligare framöver. Händelserna i kommer att värderas noga i den fortsatta processen.
frs · GP126 · 2001-09-26 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:6 om Visbykorvetterna har frågat mig om vilka åtgärder jag avser vidta för att säkerställa det projektet typ . Regeringen har i proposition 2001/02:1 redovisat att HDW/anmält ett beräknat kostnadsöverskridande för projekt . HDW/har mot denna bakgrund inlett överläggningar med för att diskutera vilka olika lösningar på problemet som kan vara aktuella. Jag vill inte nu föregripa resultatet av dessa överläggningar, men avser att senare återkomma till med en redovisning i frågan. Jag vill dock avslutningsvis framhålla att är angeläget för att upprätthålla och utveckla Sveriges sjöstridsförmåga både för nationellt försvar och för internationella insatser.
frs · GP127 · 2001-09-26 00:00:00 — Svar på frågorna 2001/02:5 om samhällets beredskap inför olika hot och 7 om samhällets hantering av nya hot Mot bakgrund av terrorattackerna i har frågat mig dels vilka åtgärder som kommer att vidtas för att säkerställa en god samhälls- och totalförsvarsberedskap inför hela hotskalan, dels vilka åtgärder som kommer att vidtas som klargör förutsättningarna för att hantera nya hot. Jag besvarar båda frågorna i ett sammanhang. Säkerhets- och försvarspolitiken har präglats av en vidgad syn på hot och risker. försvarsbeslut innebar bl.a. att totalförsvarets resurser ska utformas så att de även kan användas för att stärka samhällets förmåga att förebygga och hantera svåra påfrestningar på samhället i fred. beslutade om en ambition för beredskapen mot svåra påfrestningar på samhället i fred. I proposition 1996/97:11 som låg till grund för riksdagsbeslutet uttalades att det för ett tiotal exempel på svåra påfrestningar, bl.a. terrorism och störningar i viktiga infrastruktursystem, är särskilt viktigt med en tillräcklig beredskap. Regeringen har lämnat redovisningar till på detta område där man bl.a. gjort sektorsvisa genomgångar av beredskapen, krishanteringsförmågan och även granskat de författningsstöd som finns för olika tänkbara händelser och ansvarsförhållanden mellan berörda myndigheter. Regeringen kommer att lämna en proposition till om den fortsatta utformningen av totalförsvaret. I propositionen kommer regeringen att redovisa vissa bedömningar med anledning av de förslag som Sårbarhets- och säkerhetsutredningen (dir. 1999:63) och Försvarsberedningen lämnat om en förstärkning av samhällets krishanteringsförmåga. Regeringen avser vidare att lämna en proposition till om frågor rörande civilt försvar och beredskapen mot svåra påfrestningar på samhället i fred. Den propositionen kommer att mer ingående behandla förslag från Sårbarhets- och säkerhetsutredningen och Försvarsberedningen. Vidare kommer resultatet av de departementala sektorsgenomgångarna om svåra fredstida påfrestningar på samhället i fred att tas upp. Sammantaget kan sägas att förbättringar av samhällets beredskap och hantering av nya hot i en breddad hotbild är en process som pågått alltsedan 1996. Denna process kommer att intensifieras ytterligare framöver. Händelserna i kommer att värderas noga i den fortsatta processen.
frs · GP128 · 2001-09-26 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:8 om skadestånd till brottsoffer har frågat om jag avser att vidta någon lagstiftningsåtgärd för att hindra att en bodelning kan få till följd att en make får @ som uttrycker det @ betala skulder som den andra maken har avseende skadestånd på grund av brott. Frågan ställs mot bakgrund av att det i massmedierna har rapporterats om ett fall där en man dömts för otukt med ungdom mot sin dotter. Enligt domen ska han också betala skadestånd till dottern. Sedan Brottsoffermyndigheten betalat ut brottsskadeersättning till flickan krävde myndigheten ersättning av mannen med motsvarande belopp. I samband med en skilsmässa mellan mannen och hans hustru beslutade tingsrätten att mannen i bodelningen fick göra avräkning för skulden när hans andel i boet beräknades. Domen är nu överklagad till hovrätten. Till en början vill jag påpeka att jag som justitieminister inte kan kommentera enskilda fall i domstol. Allmänt gäller dock att vid beräkningen av makarnas andelar i boet så mycket ska avräknas från en makes giftorättsgods att det täcker de skulder som den maken hade när talan om äktenskapsskillnad väcktes. Undantag ska göras för vissa skulder (se 11 kap. 2 § ). Vad som sedan återstår av giftorättsgodset läggs samman, och värdet delas lika mellan makarna. Om det skulle vara oskäligt att en av makarna får lämna ifrån sig egendom till den andra maken, finns det en möjlighet att jämka bodelningen. Men jämkningen kan inte leda till att den sämst ställde maken får en större lott än han eller hon annars skulle ha fått. Jag tänker följa det fall som har uppmärksammat. Om det visar sig att reglerna ger tvivelaktiga resultat, kommer jag att se till att frågan om en lagändring övervägs. Jag kan avslutningsvis nämna att i en skrivelse till har tagit upp frågan.
frs · GP129 · 2001-09-26 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:9 om teckenspråksinformation i TV har frågat mig om regeringen avser att ställa som villkor att de TV-kanaler som i fortsättningen ges sändningstillstånd i det digitala marknätet även beaktar dövas och hörselskadades rätt till teckenspråksinformation. Inledningsvis vill jag redogöra för de krav som regering och riksdag ställer på olika TV-företag när det gäller att göra TV-utbudet tillgängligt för funktionshindrade. De mest långtgående kraven ställs givetvis på och . Den proposition om nya riktlinjer för en radio och TV i allmänhetens tjänst som fattade beslut om innebär att insatserna för funktionshindrade ska öka under nästa tillståndsperiod. Av propositionen framgår också att andelen textade program ska öka. SVT tilldelas under nästa tillståndsperiod, utöver de ordinarie resurserna, för särskilda utvecklingsinsatser för att öka programutbudets tillgänglighet för funktionshindrade. I sändningstillståndet för finns krav på att göra underhållningsprogram och svensk TV-dramatik tillgängliga för funktionshindrade i minst samma omfattning som 1996. Vidare framgår att verksamheten för funktionshindrade ska utökas i den mån nya tekniska förutsättningar gör detta möjligt inom ramen för oförändrade kostnader. finns inga krav på exempelvis och när det gäller att göra TV-utbudet tillgängligt för funktionshindrade. Enligt beslut av och TV är de företag som svarar för innehållet i dessa bolags sändningar etablerade i utlandet och sändningarna omfattas därför inte av svensk jurisdiktion. Konsekvenserna av detta måste givetvis beaktas när tillstånden för sändningar i det digitala marknätet formuleras och beslutas. kommer att lämna sitt betänkande. När regeringen tagit ställning till kommitténs betänkande kan regeringen komma att återkomma till med förslag om vad som bör gälla för sändningarna i det digitala marknätet.
fr · GP11100 · 2001-10-23 00:00:00 — Fråga 2001/02:100 av () till statsrådet om sekretessen och BVC-journaler När man besöker Barnavårdscentralen med sitt barn förs en s.k. hälsojournal och skriver personalen daganteckningar. Uppgifter pekar nu på att dessa anteckningar sedan kan komma att ligga till grund för bedömningar av försäkringsbolag när en försäkring ska tecknas. Det är högst sannolikt att många föräldrar utan vetskap om användningsområdet ger sitt medgivande till att uppgifterna kan användas. Som förälder kan du vara helt ovetande om eventuella slutsatser och antydningar i anteckningarna som ligger men som helt plötsligt kan få mycket avgörande betydelse för den enskilde familjen. Men enligt uppgifter använder försäkringsbolagen systematiskt BVC-journaler för att spåra sjukdomar. Detta är ett sätt att kringgå sekretessen. I värsta fall kan det tillämpade systemet få till följd att föräldrar blir försiktigare när det gäller att gå till BVC, något som riskerar att försämra det positiva utgångsläge som vårt land har när det gäller barns hälsoläge. kunde saken prövas av vilket inte längre går. får man vända sig till försäkringsförbundens egen nämnd med mycket små chanser att få rätt i sak. Vilka åtgärder avser ministern vidta med anledning av ovanstående beskrivning när det gäller försäkringsbolagens utnyttjande av BVC-journaler?
fr · GP11101 · 2001-10-23 00:00:00 — Fråga 2001/02:101 av () till justitieminister om olaga hot Det är bråda dagar för i . Mängder av brev skickas dit med misstänkt innehåll för analys. Människor med tveksamma motiv försöker eventuellt göra sig lustiga på andra människors berättigade oro för mjältbrandsbakterier. Det har enligt rapporter även förekommit dödshot i samband med pulverutskick. Dessa olaga hot och olustiga verksamhet har ett syfte som är större än att skapa oro för enskilda individer, vilket är allvarligt nog. De har till avsikt att störa hela samhällsordningen och öppenheten i vårt land. Avser justitieministern vidta några initiativ på det straffrättsliga området med anledning av dessa händelser?
fr · GP11102 · 2001-10-23 00:00:00 — Fråga 2001/02:102 av () till justitieminister om handläggningstider Enligt tidningsuppgifter ska en känd journalist, som dömts till 1,5 års fängelse, få vänta på att få sin dom prövad i hovrätten. Detta kan inte anses vara rimligt i en rättsstat. Med anledning härav vill jag fråga justitieministern vilka åtgärder han avser att vidta för att förkorta handläggningstiderna inom rättsväsendet.
fr · GP11103 · 2001-10-24 00:00:00 — Fråga 2001/02:103 av () till finansminister om tidskriftsmomsen Regeringen har lagt fram en lagrådsremiss om sänkt moms på tidskrifter och böcker. Förslaget har kommit till för att stödja läsandet. En särskild kommission ska övervaka att momssänkningen får genomslag på priserna och kommer läsarna till godo. Sänkningen ska träda i kraft . I lagrådsremissen finns emellertid inte några övergångsbestämmelser utan de allmänna reglerna i mervärdesskattelagen ska gälla. Det innebär att en prenumerant som betalar sin prenumeration får betala moms för sin tidningsläsning även . Den som väntar med att betala sin prenumeration till eller köper lösnummer kan däremot dra nytta av regeringens förslag till sänkt moms. tidskrifter uppmärksammade problemet . De har även föreslagit en enkel övergångsbestämmelse. Regeringen påpekar i sin lagrådsremiss hur viktigt det är att momssänkningen får fullt och bestående genomslag i det pris som konsumenten betalar. Om det ska bli verklighet , vilket är den information regeringen gått ut med, måste frågan om övergångsbestämmelser få en lösning. Jag menar att det är särskilt angeläget eftersom bl.a. våra pensionärer är angelägna om att alltid betala sina räkningar och härigenom riskerar att få betala moms läsning. Vad avser finansministern göra för att säkerställa att alla de prenumeranter som betalar sina prenumerationer också ska få dra nytta av den lägre momsen?
fr · GP11104 · 2001-10-24 00:00:00 — Fråga 2001/02:104 av () till finansminister om arvsskatten Reglerna kring arvsskatten är i behov av omedelbar reformering. Den senaste tidens nedgång av värdet på aktier kan leda till orimliga konsekvenser. Om värdet faller kraftigt mellan dödsdagen och den dag då arvsskiftet äger rum, så kan arvingarna hamna i ett läge där arvet inte räcker till för att betala arvsskatten. När det gäller fastigheter så är det i många fall så att taxeringsvärdet stigit kraftigt . När maken eller makan avlider kan det innebära att den andre måste sälja huset för att klara av att betala arvsskatten. har motionerat i ärendet, men en majoritet i skatteutskottet avvisade vårt förslag att behandla motionen. Det är därför av största vikt att regeringen återkommer till med förslag om ändrade regler för arvsskatten. Vilka omedelbara åtgärder avser finansministern att vidta för att arvsskatten inte ska leda till de orimliga konsekvenser som jag nämnt ovan?