ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
frs · GO12637 · 2001-02-19 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:637 om beskattning av dieselbilar har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att skatten på dieselbilar ska bli lägre. har uppgett att de undersökningar av dieselmotorer som gjorts av Rototest visar att utsläppen av små partiklar är ungefär lika omfattande vare sig det rör sig om bensin- eller dieselmotorer. En god miljö- och hälsopolitik måste utgå från vetenskapliga fakta. Enligt är det därför oförsvarligt av miljöskäl att beskatta dieselbilar med en upp till fem gånger högre skatt. I stället för att göra alla dieselbilar högbeskattade borde en generell sänkning ske av fordonsskatten för dieselbilar. Den högre fordonsskatten för dieselbilar har motiverats med skatteskillnaden mellan de olika drivmedlen, dvs. att diesel har en avsevärt lägre beskattning än bensin, och att motoralternativen bör vara konkurrensneutrala. Vid en årlig körsträcka om 1 är den sammanlagda skattebelastningen i form av fordonsskatt, bränsleskatt och mervärdesskatt ungefär lika stor på en dieselbil som på en bensinbil. Det förhållandet att dieseldrivna bilar beskattas med en högre fordonsskatt än vad som gäller för bensindrivna bilar är således inte föranlett av miljöskäl och innebär inte heller att dieselbilar missgynnas gentemot bensinbilar. Regeringen har inga planer på att sänka fordonsskatten för dieselbilar.
frs · GO12638 · 2001-02-15 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:638 om vårdnadshavarens samtycke vid vård av barn inom BUP har frågat socialministern om han avser att göra en översyn av lagstiftningen när det gäller kravet på samtycke från båda föräldrarna för att ett barn som står under deras gemensamma vårdnad ska få vård inom barn- och ungdomspsykiatrin, BUP. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på frågan. Ett barns vårdnadshavare har rätt och skyldighet att bestämma i frågor som rör barnets personliga förhållanden. Har barnet två vårdnadshavare, kan vård alltså som regel inte ges mot den ena förälderns vilja. Det problem som tar upp har uppmärksammats inom och kommer att övervägas inom ramen för den utvärdering av vårdnadsreform som planeras. Arbetet är inriktat på att direktiv till utredningen ska kunna beslutas under detta år.
frs · GO12639 · 2001-02-19 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:639 om begränsningsregeln har frågat mig jag avser att lägga fram ett förslag om en begränsningsregel avseende fastighetsskatten. Vid interpellationsdebatten i sade jag att ett förslag kommer från och att det därefter ska skickas ut på remiss. Det innebär att förslaget kommer i form av en departementspromemoria. Efter sedvanlig remissbehandling och lagrådsgranskning avser regeringen att återkomma till med en proposition i ämnet.
frs · GO12640 · 2001-02-19 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:640 om skattebetalningslagen har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att skattebetalningslagen ska fungera på så sätt att återbetalningar av skatt inte ska kunna vägras om det inte finns förfallna skatteskulder. Frågan ställs mot bakgrund av att det i skattebetalningslagen (1997:483) finns en bestämmelse som säger att återbetalning av skatt inte ska ske om beloppet kan komma att behövas för betalning av skatt som har beslutats men ännu inte ska ha betalats. hävdar att eftersom återbetalning av mervärdesskatt kan gälla betydande belopp inte minst för exportföretag så upplevs bestämmelsen som felaktig. I ett modernt system för skatteuppbörd är det inte rationellt att utbetala ett belopp till en skattskyldig om man vet att den skattskyldige kommer att behöva betala en skattefordran. Det har bedömts vara enklast för både skattemyndigheten och den skattskyldige om beloppet får stå kvar på skattekontot. I regel rör det sig om än en månad, i vissa fall . Det bör dock framhållas att större belopp inte innehålls än som behövs för att betala den aktuella skatten. Det innehållna beloppet kommer dessutom att minska kostnadsräntan. gör en utvärdering av skattekontosystemet som varit i bruk . Bl.a. görs en enkät hos företagen för att få veta vad de tycker om det nya systemet. Om det vid verkets utvärdering visar sig att några bestämmelser kan ändras eller justeras så att skattekontosystemet blir enklare och bättre är jag beredd att överväga detta.
frs · GO12641 · 2001-02-19 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:641 om ny organisation för AMS har frågat mig om jag ämnar lägga en proposition som innebär att får en ny organisation fr.o.m. . Situationen är följande: () har inkommit till regeringen med en skrivelse innehållande ett förslag till ny organisation för . Skrivelsen har remissbehandlats och remissinstanserna har även getts möjlighet att yttra sig vid en hearing . Remissvaren sammanställs just nu på . Jag kommer att ta del av remissinstansernas yttranden och därefter överväga innehållet i den proposition som har aviserats .
frs · GO12642 · 2001-02-14 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:642 om kycklinguppfödning har frågat mig om jag avser att förbjuda avel och användning av slakthönsraser, som har de veterinärmedicinska problem, som dagens slaktkycklingar har. I finns ingen kommersiell avel av slaktkyckling. Produktion av slaktkyckling går till så att daggamla kycklingar från importeras som s.k. grandparents, dessa producerar föräldradjuren till de slaktkycklingar som vi sedan konsumerar. Gällande innebär att levande djur fritt kan föras mellan medlemsländerna. har ingen möjlighet att förhindra att kycklingar från andra EU-länder förs in till landet. Jag är medveten om att aveln skapat problem i uppfödningen av slaktkycklingar. har dock bland de hårdaste reglerna för slaktkycklinguppfödning i världen och dessa regler ska naturligtvis följas. De allra flesta svenska uppfödarna är dessutom anslutna till ett frivilligt omsorgsprogram. Detta innebär bl.a. att det vid varje kycklingslakteri finns en ansvarig veterinär som kontrollerar fothälsan hos de kycklingar som slaktas. Om fothälsan är dålig eller om veterinären upptäcker något annat att anmärka på ska det anmälas till en s.k. rikslikare som åker ut till besättningen i fråga och kontrollerar och ger råd och anvisningar. I denna kvalitetskontroll ingår också att rikslikaren besiktigar och kontrollerar skötseln av djuren och stallets funktion. En slaktkycklingbesättning får i genomsnitt ett besök av rikslikaren. Arbetet med att förbättra fothälsan får anses framgångsrikt. För att komma till rätta med avelsproblemen, som ju är internationella, krävs bra gemenskapsregler inom EU. Kommissionen antog en rapport från för djurs hälsa och välfärd. Denna rapport behandlar bl.a. hur uppfödning av slaktkyckling sker och vilka välfärdsproblem som finns i samband med detta samt rekommendationer till förbättringar. Vid möte med EU:s jordbruksministrar efterfrågade jag gemenskapsregler för skydd av slaktkyckling. Jag anser att kommissionen snabbt bör utarbeta förslag till sådana regler och jag avser att verka för att så sker.
frs · GO12643 · 2001-02-14 00:00:00 — Svar på frågorna 2000/01:643 om åtgärder mot olaga fiske och 658 om tjuvfiske i har frågat mig vilka åtgärder jag avser vidta för att få stopp på det omfattande olaga trålfisket i och . har frågat mig vilka åtgärder jag avser vidta för att stoppa tjuvfisket och bevara fiskebeståndet i . Mot bakgrund av en rapport från arbetsgruppen för fiskeritillsynen angående fiskeriförhållandena i de till och gränsande farvattnen utarbetades riktlinjer i syfte att stävja olovligt fiske. I enlighet med dessa har bl.a. det danska Fiskeridirektoratet och den svenska byggt ut sitt samarbete för att utväxla information i samband med konkreta överträdelser, såsom daglig utväxling av patrulleringsplaner för övervakningsfartygen mellan myndigheterna, samarbete mellan ländernas fartyg, undersökningar då misstänkt fartyg anlöper i hamn m.m. Vidare kan kuststaten förfölja ett undflyende fiskefartyg som misstänks för överträdelser av bestämmelserna i kuststatens farvatten och som flyr på flaggstatens sjöterritorium. och utväxlar en rapport över verksamheten enligt riktlinjerna för tillsyn. Därutöver ska ytterligare överläggningar ske på begäran av någon av parterna. Överläggningar ska även hållas till följd av händelser som avsevärt påverkar tillämpningen av riktlinjer för tillsyn. Jag vill avvakta en närmare analys av läget från och innan jag tar ställning till eventuella ytterligare åtgärder.
frs · GO12644 · 2001-02-14 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:644 om har frågat mig vad jag avser att göra för att underlätta situationen för yrkesfiskarna i Torneälvsområdet. I gränsälvsöverenskommelsen och den tillhörande fiskestadgan finns vissa grundläggande bestämmelser om fisket i älvs fiskeområde. Området omfattar i huvudsak gränsälvarna mellan och samt ett begränsat område söder om älvmynningen. Regleringen innefattar bl.a. föreskrifter om användningen av fiskeredskap och fiskemetoder. har vissa befogenheter att meddela föreskrifter som rör fisket. Det kan då handla om avstånd mellan och viss användning av fiskeredskap eller gälla försäljning av fiskekort. Kommissionen kan också meddela tillstånd och ge dispens i en del fall. De övergripande besluten om fisket i området fattas emellertid inte av utan på regeringsnivå efter samråd mellan representanter från de finländska och svenska regeringarna. Regeringen strävar naturligtvis efter ett långsiktigt hållbart fiske inom Torneälvsområdet såväl som inom andra områden. Med detta som utgångspunkt är det självklart att fiskare i Torneälvsområdet ska behandlas rättvist i förhållande till dem som fiskar i andra områden. Under huvudansvar pågår det en översyn av gränsälvsöverenskommelsen i dess helhet. De delar av denna som rör fisket är föremål för en separat genomgång. Man ser bl.a. över möjligheterna att överföra beslutanderätt till sådana svenska organ som beslutar i frågor om fisket i andra områden. En sådan lösning skulle ge bra förutsättningar även för besluten om fisket i det berörda området. I avvaktan på resultatet av arbetet med fortsatta verksamhet ämnar jag inte vidta några särskilda åtgärder.
frs · GO12645 · 2001-02-13 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:645 om ökning av sexuellt överförbara sjukdomar har frågat mig vilka åtgärder jag avser vidta med anledning av den senaste tidens ökning av sexuellt överförbara sjukdomar. Den utvecklingstrend som innebär att antalet fall av bl.a. klamydia ökar och då särskilt i de yngre åldersgrupperna är oroväckande. Antalet nyupptäcka fall av hiv har legat på omkring 250 de . Men sedan mitten av har man kunnat avläsa en ökning i antalet nyupptäckta fall. () har ansvar att följa utvecklingen av smittsamma sjukdomar. Uppgifter om utvecklingen presenteras i olika rapporter. Genom denna rapportering har vi möjlighet att noga följa utvecklingen av olika smittsamma sjukdomar, däribland hiv och andra STD. Jag vill i sammanhanget nämna några av de presenterade rapporter från våra myndigheter som behandlar området. har haft regeringens uppdrag att ta fram ett förslag till en nationell handlingsplan för sexuellt överförbara sjukdomar (STD) och hivprevention. Institutet överlämnade sitt förslag till regeringen och vi har i årets regleringsbrev gett i uppdrag att vidareutveckla handlingsplanen tillsammans med , och smittskyddsorganisationen samt andra berörda aktörer. Exempelvis har på regeringens uppdrag tagit fram rapporter som visar på ungdomars sexualvanor och hur dessa har förändrats . har i ett regeringsuppdrag visat på ungdomsmottagningarnas arbete med att förebygga STD och oönskade graviditeter. tittade särskilt på hur man bättre skulle kunna nå ut till de unga männen med information. Båda dessa rapporter bereds inom . , som har haft till uppgift att ta fram mål och strategier för hälsoutvecklingen, behandlar i sitt slutbetänkande Hälsa på lika villkor (SOU 2000:91) åtgärder för att förhindra ökad smittspridning av STD. När det gäller särskilda medel till förebyggande av hiv har regeringen i budgetpropositionen för föreslagit att ska tilldelas ca för insatser mot aids. Detta är samma belopp som . När det gäller medel för hivpreventivt arbete i storstadsregionerna tillförs särskilda medel.
frs · GO12646 · 2001-02-13 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:646 om ställföreträdarfrågan har frågat mig vilka åtgärder jag ämnar vidta för att ställföreträdarfrågan ska lösas i . Jag har besvarat två frågor med samma innebörd och upprepar därför i stora delar mina tidigare framförda svar. Situationen inom vården och omsorgen för vuxna med nedsatt beslutsförmåga, dvs. personer med demenssjukdomar, vissa former av utvecklingsstörning och andra sjukdomar, har uppmärksammats i utredningar och av . Under 1980- och 1990- talen har den enskildes ställning stärkts i flera lagar inom vård- och omsorgsområdet, bl.a. socialtjänstlagen, hälso- och sjukvårdslagen och lagen om stöd och service till vissa funktionshindrade (LSS). Den enskilde har t.ex. rätt till information och beslut kan inte fattas mot den enskildes vilja och när det gäller myndighetsutövning ska förvaltningslagen och aktuell speciallagstiftning tillämpas. Detta förutsätter dock att den enskilde kan tillvarata sina rättigheter. Regeringen avser att tillsätta en utredning som får i uppdrag att se över hur man kan stärka skyddet för personer som saknar eller har nedsatt beslutsförmåga, t.ex. personer med demenssjukdomar.
frs · GO12647 · 2001-02-15 00:00:00 — Svar på frågorna 2000/01:647 om studentbostäder i storstadsområdena och 661 om studentbostäder har frågat mig vad jag avser att göra för att ytterligare stimulera byggnation av fler studentbostäder. har frågat mig vad jag avser att vidta för åtgärder för att förbättra bostadssituationen för studenter. Jag besvarar frågorna i ett sammanhang. Jag vill inledningsvis understryka att jag delar och åsikt att tillgången på bostäder för studenter är för låg i förhållande till efterfrågan. Särskilt tydligt är detta i storstadsområdena. Det regeringen kan göra är att ge ekonomiskt bidrag för att stimulera en produktion av studentbostäder. Det särskilda investeringsbidrag som regeringen införde och som kan ge i bidrag för varje nytt studentrum är ett led i detta arbete. Dessutom har genom att revidera sina föreskrifter när det gäller vissa standardkrav, gjort det möjligt att minska produktionskostnaderna med per lägenhet. Regeringen räknar med att investeringsbidraget ska medverka till tillkomsten av 10 000 nya studentbostäder. För att möta det stora behov av studentbostäder som finns särskilt i storstadsområdena, har regeringen valt att via rikta största delen av investeringsbidraget till dessa delar av landet. Av de som hade fördelats har tilldelats , således nästan en tredjedel. Tyvärr har endast hälften av de tilldelade medlen utnyttjats. Bilden är dessvärre likartad i både och län. I andra län t.ex. , , och har bidraget i stort sett utnyttjats fullt ut. Sammanfattningsvis innebär det särskilda investeringsbidraget i kombination med ändringarna i byggreglerna att det just nu är mycket gynnsamt att bygga studentbostäder. Det är nu upp till kommunerna att, bl.a. genom att bedriva en aktiv mark- och planpolitik, få i gång en produktion av studentbostäder som bättre motsvarar efterfrågan.
frs · GO12650 · 2001-02-13 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:650 om narkotikapolitiken och ökningen av missbruk bland ungdomar har frågat justitieministern vad regeringen är beredd att göra för att utveckla narkotikapolitiken i syfte att skydda ungdomar och hejda ökningen av narkotikamissbruket bland de unga. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på frågan. har överlämnat sitt slutbetänkande Vägvalet (SOU 2000:126) i vilket man presenterar en rad förslag till hur narkotikapolitiken ska kunna utvecklas. Kommissionens betänkande är föremål för remissbehandling. Jag avser att återkomma till i denna fråga.
frs · GO12651 · 2001-02-15 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:651 om polishelikopter har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att polisresurserna, inklusive tillgången till helikopter, inte försämras i . Jag vill inledningsvis understryka att beslut om lokalisering av polisflyget ska fattas inom polisväsendet. Det är polisiära bedömningar som ska ligga till grund för alla beslut av polisoperativ karaktär. Vidare är det som ansvarar för fördelningen av resurser inom polisen. Jag vet att ännu inte har fördelat det stora tillskottet på polismyndigheterna. Tillskottet fördelas efter de årliga budgetdialogerna mellan styrelsen och polismyndigheterna. Jag vet också att , bl.a. med anledning av det stora tillskottet, planerar att inleda budgetdialogerna . Jag vill understryka att regeringen gjort bedömningen att det tillskott som polisen får är tillräckligt för att polisens verksamhet ska kunna växa. Fler poliser ska utbildas och fler civila specialister ska anställas. Regeringen har i budgetpropositionen slagit fast att den avser att noga följa polisväsendets verksamhet och resultat och återkomma till om de ytterligare insatser som erfordras för att fullfölja statsmakternas intentioner för utvecklingen av rättsväsendet.
frs · GO12652 · 2001-02-15 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:652 om nedskräpningen av våra kuster har frågat mig vilka åtgärder som jag tänker vidta för att strandstädningen i norra ska garanteras fortsatt stöd. Som mycket riktigt skriver har jag tidigare uttryckt att frågan är angelägen. Vidare har jag tidigare framhållit att när det gäller frågan om att säkerställa strandstädningen som en permanent verksamhet är detta främst en uppgift för kommunerna. Jag har dock förståelse för Bohuskommunernas situation och undersöker därför ytterligare möjligheter till kompletterande långsiktiga lösningar för insamlingen av skräpet. Detta gör vi i dialog såväl med berörda aktörer på som med relevanta myndigheter. En möjlighet som jag har pekat på i en interpellationsdebatt är den s.k. aktivitetsgarantin. Denna åtgärd erbjuds personer som är eller äldre och som söker arbete genom den offentliga arbetsförmedlingen och som är eller löper risk att bli långtidsinskrivna. Strandstädning är en åtgärd som bör kunna omfattas av aktivitetsgarantin inom ramen för de regler som gäller för denna åtgärd. Vidare erbjuder ett program för , inom ramen för , möjligheter för organisationer i området att samarbeta i regionala utvecklingsprojekt. Programmet förväntas godkännas av . En beslutsgrupp med representanter från de sju deltagande länderna kommer att fatta beslut om enskilda projekt. Jag kan naturligtvis inte föregripa beslutsprocessen, men ett projekt med syfte att minska nedskräpningen av kusterna i skulle eventuellt kunna utgöra ett projekt i detta program. arbetar fortlöpande med det långsiktiga internationella arbetet. Inom ramen för Konventionen för skydd av den miljön i Nordostatlanten () leder ett projekt med syfte att kartlägga och utvärdera åtgärder för att minska problemen med marint skräp. Inför den femte som hålls i Bergen , har tagit på sig ett särskilt ansvar för att frågan om marint skräp ska belysas och framhållas. har jag dessutom skrivit ett brev om problemet till mina kolleger i Nordsjöländerna.
frs · GO12653 · 2001-02-21 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:653 om utövandet av statens ägande i har frågat mig vilka åtgärder jag avser vidta för att tillse att ledning inte agerar i strid med givna direktiv från staten avseende utförsäljning av svensk vattenkraft. expanderar sin verksamhet utanför för att anpassa sig till de förändrade förutsättningar för kraftindustrin som följer av avregleringen i . I detta sammanhang har en bild uppstått om att avser att sälja vattenkraftstillgångar för att i stället investera utomlands. Detta är en missuppfattning som jag bl.a. försökt lägga till rätta i . Vattenkraften är en billig och mycket konkurrenskraftig produktionsmetod. En av viktigaste styrkor är att bolaget har omfattande vattenkraftstillgångar. planerar därför inte några omfattande försäljningar av vattenkraftsanläggningar. Det finns ingen oenighet mellan ägaren och bolaget avseende detta. Vattenkraftsproduktionen kommer även fortsättningsvis att vara en viktig i och medföra att bolaget kan fortsätta att utvecklas till gagn för ägarna svenska folket och de anställda.
frs · GO12654 · 2001-02-21 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:654 om resurser till konsekvensanalyser har frågat mig vilka resurser jag har ställt till myndigheternas och Simplexenhetens förfogande för att stötta och kontrollera myndigheterna i deras arbete med att genomföra konsekvensanalyser. Av mitt tidigare svar, avlämnat , framgår att Simplexenheten har prioriterat arbetet med nya och ändrade regler inom , dvs. att varje nytt förslag föregås av en särskild konsekvensanalys och att det finns fungerande rutiner för detta ändamål. Det här arbetet har i princip tagit all tid i anspråk och myndigheterna har därmed inte hunnits med på ett önskvärt sätt. Fr.o.m. kommer dock Simplexenheten även att göra insatser hos myndigheterna, bl.a. i form av rådgivning och utbildning. För att bemästra uppgiften har personal rekryterats. Fr.o.m. kommer Simplexenheten att bestå av fem handläggare. Varje handläggare blir kontaktperson för ett antal myndigheter, vilket innebär att de ska ge råd och stöd till myndigheterna i deras regelförenklingsarbete. I uppgiften ingår även att genom utbildning och erfarenhetsutbyte med respektive myndighet uppnå bättre konsekvensanalyser. Jag kan i detta sammanhang även nämna att Simplexenheten håller på att färdigställa en handledning för konsekvensanalyser som riktar sig till myndigheterna. Myndigheterna kommer inte att tilldelas några extra resurser för att bedriva regelförenklingsarbete, utöver den hjälp som Simplexenheten erbjuder. Regelförenklingsarbetet är en naturlig del av myndigheternas ordinarie verksamhet och ska finansieras inom ramen för befintliga anslag. Simplexförordningen är bara en av flera förordningar som styr myndigheternas dagliga arbete. Konsekvensanalyser och samråd med näringslivet krävdes även tidigare av myndigheterna genom verksförordningen. Simplexförordningen är bara ytterligare ett sätt att betona hur viktigt regelförenkling är för småföretagen. Avslutningsvis vill jag än en gång understryka att arbetet med regelförenklingar är en långsiktig och kontinuerlig process som jag noga avser att följa även .
frs · GO12655 · 2001-02-21 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:655 om OECD-granskning har frågat mig när ansökan om en oberoende granskning av det svenska regelförenklingsarbetet kommer att sändas till . Jag besvarade samma fråga från detta år. Ska jag precisera mig ytterligare så kan jag nämna att kommer att ansöka till om att vara ett av de fyra länder som studeras /2003. Ansökan kommer att lämnas in innevarande år, vilket är innan ansökningstiden går ut. Beslutsprocessen inom äger rum först i slutet .