ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
frs · GO121334 · 2001-06-14 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:1334 om utbildning för företagare har frågat statsrådet om hon är beredd att ta initiativ för att införa en utbildning för företagare. Arbetet inom är fördelat så att det är jag som ska svara på frågan. Jag håller med att klara spelregler gynnar både arbetstagare och arbetsgivare. Jag anser också att okunskap kan vara en stor anledning till att diskriminering och andra brott mot lagar eller avtal på arbetsmarknaden förekommer. Dock tror jag inte att en formell utbildning för potentiella och/eller nyblivna företagare bör vara ett villkor för att ta del av olika stöd som finns för nya företagare eller att detta skulle kunna vara hela lösningen på den okunskap som ibland råder. Det finns en mycket stor mängd information att ta till sig som behandlar olika aspekter av arbetsmarknaden, bl.a. hos , skattemyndigheten och Arbetarskyddsstyrelsen. Vidare är det vanligt att arbetssökande som beviljats starta-eget-bidrag förbereds för egenföretagande i arbetsförmedlingens regi. Det handlar bl.a. om grundläggande kunskaper om företagande och vilka rättigheter och skyldigheter en företagare har. Till detta kommer ett antal andra olika källor där information kan hämtas, t.ex. Startlinje som ger grundläggande information om hur man går till väga för att starta ett företag samt Företagsguiden som är en webbplats med företagsrelevant information som produceras av myndigheter och andra offentliga aktörer. Information kan även fås av bl.a. i (IFS) som är en ideell förening där medlemmar kan få hjälp med juridiska och ekonomiska frågor på olika språk. Dock har regeringen uppmärksammat att det finns ett generellt behov av att stärka informationsgivningen till invandrarföretagande, och regeringen planerar därför insatser för att främja bl.a. invandrares företagande med , och . Den närmare fördelningen av dessa medel kommer att specificeras i budgetpropositionen .
frs · GO121335 · 2001-06-14 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:1335 om strategi mot farligt ensamarbete har frågat mig om jag avser att vidta några åtgärder för att minimera ensamarbete. ställde en liknande fråga . I mitt svar framhöll jag då att motverkande av arbetsskadorna, särskilt för de mest utsatta grupperna är en mycket högt prioriterad uppgift både ur mänsklig och samhällsekonomisk synpunkt. Våld och hot om våld är ett ökande arbetsmiljöproblem. Våldet blir också grövre och riktar sig ofta mot oskyddade grupper, t.ex. personal inom vård och handel. Ett exempel är ensamarbete på nattöppna bensinstationer med dagligvarusortiment. Regler finns i första hand i Arbetarskyddsstyrelsens (numera ) föreskrifter om våld och hot i arbetsmiljön (AFS 1993:2). I dessa sägs bl.a. (8 §) att om en arbetsuppgift innebär påtaglig risk för våld eller hot om våld får den inte utföras som ensamarbete. Arbetarskyddsstyrelsen genomförde 1998 en kampanj angående våldsproblematiken som resulterade i en rapport. Problemet har varit prioriterat i tillsynen. För att få bättre faktaunderlag har ett samarbete bedrivits med . Vägen till förbättringar ligger framför allt i förstärkta resurser till rådgivning och tillsyn. har fått en förstärkning på för att användas till utveckling av tillsynen, främst när det gäller organisatoriska frågor. Häri ingår bl.a. ensamarbete. Verket har också fått ett uppdrag att återrapportera beträffande tillsyn och kravställande på detta område. Vad gäller kravställandet ska detta redovisas i årsredovisningen . En handlingsplan rörande personalförstärkning och metod- och kompetensutveckling lämnades till regeringen . På grundval av denna återrapportering måste en utvärdering av tillsynsinsatserna göras. Jag är därför inte beredd att vidta ytterligare åtgärder förrän resultatet av denna utvärdering föreligger.
frs · GO121336 · 2001-06-13 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:1336 om fattigdomen i har frågat om varför inte deltar i arbetet med kartläggningen av fattigdomen i . Bakgrunden är att enligt inte deltagit i EU:s gemensamma statistik, , som upptar jämförelser mellan EU:s medlemsländer inom en rad områden. Eftersom ansvaret i regeringen för denna fråga faller på mig besvarar jag frågan. European Community Household Panel (ECHP) genomfördes första gången , innan var medlem i unionen. Redan då framhöll vi att undersökningen var alltför komplicerad och bl.a. därför skulle resultera i ett mycket stort bortfall, och i slutändan mycket låg kvalitet. Farhågorna kom att infrias, varför vid medlemskapet valde att stå utanför. I och med ECHP:s åttonde omgång läggs nu undersökningen ned. Det är dock inte korrekt att påstå att står utanför kartläggning av fattigdomen i . levererade vi data från den svenska levnadsnivåundersökningen () som är harmoniserade med ECHP. Vid utvecklingen och genomförandet av undersökningen om inkomster och levnadsförhållanden i (SILC) deltar på samma villkor som övriga medlemsstater. Jag kan också tillägga att tillsammans med övriga medlemsländer i unionen utarbetat nationella handlingsplaner mot fattigdom och social utslagning. Ett av syftena är att utbyta erfarenheter och lära av varandra. Inte minst i det sammanhanget är det viktigt att ha tillgång till pålitliga och jämförbara data.
frs · GO121337 · 2001-06-13 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:1337 om friskolor har frågat mig om jag är beredd att vidta åtgärder för att även fristående skolor ska vara öppna för alla elever. Hon framhåller att fristående skolor ska vara öppna för elever i behov av särskilt stöd och, på samma sätt som kommunala skolor, vara skyldiga att ta emot en elev, även om mottagandet medför betydande organisatoriska eller ekonomiska svårigheter för skolan. En elev i behov av särskilt stöd ska i första hand få detta vid den skola som han eller hon vill gå i. Skolans uppgift är att anpassa sin organisation och sin undervisning så att hänsyn tas till alla elevers behov och förutsättningar. Fristående skolor ska, på samma sätt som kommunala skolor, vara öppna för elever i behov av särskilt stöd. Möjligheten för en fristående skola att neka att ta emot en elev under vissa förutsättningar motsvarar vad som, enligt 4 kap. 6 § skollagen, gäller vid placeringen av elever vid en kommuns olika skolenheter. För att en fristående skola ska få neka en elev tillträde måste @ precis som inom den kommunala skolan @ svårigheten vara betydande. Det kan vara fråga om att skollokalerna måste förändras eller att det behövs extra personal för eleven. Om kommunen är beredd att betala för det särskilda stödet kan skolan inte åberopa ekonomiska svårigheter som skäl för att vägra ta emot en elev. Detta innebär att kravet ställs på en fristående skola att kunna organisera sin verksamhet och disponera sina resurser på ett sådant sätt att man kan ge erforderligt stöd åt elever som har ett stödbehov som inte är betydande. Behovet av särskilt stöd kan alltså normalt inte anses vara ett skäl för att inte ta emot en elev. Jag delar den principiella uppfattningen att en fristående skola ska vara öppen för elever i behov av särskilt stöd. Jag ser det dock inte som en lösning på problemet att kräva att en fristående skola villkorslöst ska vara skyldig att ta emot en synnerligen stödkrävande elev, oavsett de organisatoriska och ekonomiska svårigheter detta kan medföra för skolan. Om villkoren ska vara desamma för fristående och offentliga skolor i detta sammanhang, förutsätter förslag att också eleverna i det offentliga skolväsendet får en villkorslös rätt att välja en viss skola. Ytterst är detta en resursfråga. Det vore oansvarigt att påtvinga en skola ett ansvar som den inte har möjlighet att ta. Den som främst blir lidande är den elev som inte kan få det stöd den så väl behöver. pågår arbetet med en proposition om fristående skolor. Min avsikt är att i detta sammanhang lägga fram förslag som kan motverka att elever i behov av särskilt stöd missgynnas vid val av skola.
frs · GO121338 · 2001-06-13 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:1338 om statlig rehabiliteringsförsäkring har frågat mig om jag är beredd att vidta åtgärder för att genomföra en statlig rehabiliteringsförsäkring. Sjukförsäkringen och den arbetslivsinriktade rehabiliteringen har varit föremål för utredning . Arbetet har bedrivits parallellt och ett antal förslag har lämnats. Behov finns nu att sammanställa de förslag, faktaunderlag och uppslag som har framkommit på olika håll till en helhet. Regeringen beslutade därför att utse en särskild utredare med uppgift att utarbeta en samlad handlingsplan för ökad hälsa i arbetslivet (dir. 2000:92). Jag förordnade förre landshövdingen som särskild utredare (). Utredaren ska förutsättningslöst se över effektiviteten och träffsäkerheten i sjukförsäkring, rehabilitering, förtidspension och arbetsskadeförsäkring samt i administrationen av dessa system. Utredaren ska också föreslå hur förebyggande åtgärder, försäkringssystem, rehabiliterande insatser m.m. kan bli mer effektiva redskap för att minska sjukfrånvaron i arbetslivet. I detta sammanhang är det naturligt att överväga om en statlig rehabiliteringsförsäkring i enlighet med vad förespråkar bör införas. Utredaren rapporterade om handlingsplanens uppläggning och inriktning på åtgärder . lämnade han också inledande förslag till åtgärder på kort sikt. Förslag till handlingsplan med redovisning av ytterligare åtgärder på kort sikt samt åtgärder på lång sikt kommer utredaren att lämna nu . ska utredaren redovisa åtgärder på . Utredaren rapporterar till den statsrådsgrupp som har bildats mellan Social-, Närings- och Finansdepartementen. I gruppen ingår förutom jag själv statsråden , och . Avslutningsvis vill jag nämna att regeringen ekonomiska vårproposition (prop. 2000/01:100) lade fram ett förslag om till försöksverksamhet för att motverka långtidssjukskrivningar. Det handlar bl.a. om att med start ta ett första inledande steg när det gäller den arbetslivsinriktade rehabiliteringen. Tanken är att pröva nya metoder, tydliggöra ansvarsfördelningen samt förstärka kompetensen.
frs · GO121339 · 2001-06-13 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:1339 om tandläkarbristen har frågat mig om jag är beredd att öka intaget på tandläkarutbildningen. Det är framför allt de beräknade pensionsavgångarna som ger anledning att oroa sig över främst glesbygdslänens möjligheter att rekrytera tandläkare. svarade jag på en fråga av om tandhälsan och det svar jag då gav är i stort sett giltigt även för fråga. Det är naturligtvis angeläget att vi inte får en brist på tandläkare och jag följer utvecklingen noga på detta område. Regeringen har också tillkallat en särskild utredare som ska utvärdera den tandvårdsreform som trädde i kraft . Utredaren ska bedöma den framtida tillgången och efterfrågan på personal med olika kompetens inom tandvården. En viktig fråga kommer också att bli fördelningen av arbetsuppgifter mellan olika yrkeskategorier inom tandvården. Innan denna utredning har klargjort förutsättningarna för tandvårdens personal vill jag inte föreslå någon ändring av dimensioneringen på tandläkarutbildningen.
frs · GO121340 · 2001-06-19 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:1340 om hälsofarliga partikelutsläpp från personbilar har frågar mig vilka planer jag har för att minska hälsoriskerna med partikelutsläpp från bilmotorer. Bakgrunden är att det inte finns något gränsvärde för partikelutsläpp från bensindrivna bilar. riskerar utsläppen av partiklar att öka när tekniken för direktinsprutning slår igenom i bilparken. Teknikens positiva sida är att den kan bidra till att infria EU:s mål för klimatpolitiken genom att minska bensinförbrukningen och därmed koldioxidutsläppen. Frågeställaren har rätt i att avgaskraven för bensinbilar med direktinsprutning bör kompletteras med särskilda gränsvärden för partikelutsläppen. Frågan är bara när och hur detta ska ske. Ett problem är att de avgaskrav som gäller inom EU redan är antagna. Eftersom regelverket är totalharmoniserat får medlemsländerna inte fastställa ett särskilt gränsvärde för partiklar från bensinbilar, även om det visar sig motiverat. Först 2008@2010 torde det vara aktuellt att skärpa avgaskraven för lätta bilar i ytterligare ett steg. Då bör naturligtvis ett gränsvärde för partikelutsläpp från direktinsprutade bensinbilar ingå. Precis som frågeställaren framhåller behöver det utvecklas metoder för att på ett bättre sätt mäta partikelutsläppen. Dagens viktmått är missvisande, partiklarnas antal och sammansättning är ofta viktigare för hälsoeffekterna än mängden i gram. Därför pågår på en europeisk nivå ett omfattande forskningsarbete kring dessa frågor. samarbetar tillsammans med ett par andra av EU:s medlemsländer om att ta fram kunskap om mät- och testmetoder samt om reningsutrustningens effektivitet. Inom det femte ramprogrammet för forskning bedriver kommissionen ett forskningsprojekt kring partikelutsläpp i vilket svenska forskare deltar. Avsikten är att detta underlag ska användas i utvecklingen av EU:s kommande avgaskrav. Avslutningsvis vill jag säga att regeringen arbetar aktivt och långsiktigt med att minska hälsoeffekterna av partikelutsläpp från källor som mopeder, motorcyklar, arbetsmaskiner och fritidsbåtar. Även i dessa fall gäller det att i första hand få EU att anta avgaskrav som innebär att partikelutsläppen minskar kraftigt.
frs · GO121341 · 2001-06-13 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:1341 om i har frågat mig om vilka åtgärder som jag avser vidta för att stärka i . Museiverksamheten i Björkborns herrgård tog sin början och bildades Stiftelsen i syfte att skapa ett centrum för Nobelminnen samt anordna kulturella, vetenskapliga och tekniska aktiviteter. Stiftare var , kommun och två företag med ursprung i den industriella verksamhet som bedrev i . Stiftelsen har ingen ekonomisk koppling till staten och det är inte aktuellt för regeringen att @ utöver de satsningar som redan aviserats @ utöka det statliga engagemanget inom museisektorn.
frs · GO121342 · 2001-06-13 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:1342 om skjutfält har frågat mig om jag avser agera för att vakttjänsten ska bli kvar i . I interpellationsdebatten besvarade jag frågor om skjutfält (interpellation 2000/01:11). Därefter svarade jag på fråga (fråga 2000/01:968) om jag avser vidta åtgärder för att skjutfält ska bibehållas och utvecklas i olika avseenden. Som jag även konstaterat har Försvarsmakten gjort en översyn av servicenivåerna vid övnings- och skjutfälten. Detta resulterade i ett myndighetsbeslut om att skjutfält fortsatt är placerat i myndighetens högsta servicekategori. Jag har inhämtat att Försvarsmakten inte har någon avsikt att förändra den inriktningen. Vidare gäller att vakttjänsten, som inte har någon koppling till servicenivån, huvudsakligen är en bevakningsresurs vid övnings- och skjutfält då vapen m.m. hanteras där. I dessa fall kommer även fortsättningsvis vara bevakade enligt Försvarsmakten. Jag utgår från att Försvarsmakten kommer att bedriva verksamheten så att fältet utnyttjas på ett för myndigheten effektivt och rationellt sätt enligt gällande bestämmelser, i detta fall rörande bevakning av vapen och ammunition.
frs · GO121343 · 2001-06-13 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:1343 om Försvarsmaktens musikkår har frågat mig hur jag avser agera för att inte de aviserade nedskärningarna inom Försvarsmakten ska leda till avsevärd skada för den svenska ceremoniella blåsmusiken. Som nämner i sin fråga har Försvarsmakten bl.a. till uppgift att medverka i statsceremonier. I sådana sammanhang medverkar Försvarsmakten bl.a. med sina musikkårer. har det visat sig att omstruktureringen av Försvarsmakten kostar mer än vad myndigheten hade räknat med. Det har därför blivit nödvändigt för myndigheten att vidta åtgärder för att inte överskrida tilldelade anslagsmedel. Försvarsmakten har därför bl.a. beslutat att reducera förbandsverksamheten under innevarande år. Dessa besparingar drabbar alla förband, skolor och centra och därmed också försvarsmusiken. När det gäller finanseringen av försvarsmusiken vill jag tydliggöra att statsmakterna inte avdelar några särskilda anslag för denna. Regeringen tilldelar Försvarsmakten ett anslag för myndighetens förbandsverksamhet m.m. Sedan är det överbefälhavarens sak att fördela dessa anslagsmedel på olika verksamhetsställen. Jag anser att Försvarsmaktens musikkårer är utomordentligt kompetenta och deras medverkan i olika sammanhang är alltid mycket uppskattad. Så länge myndigheten kan lösa uppgiften att medverka i statsceremoniell verksamhet kan jag som försvarsminister inte ha några synpunkter på hur just försvarsmusiken finansieras.
frs · GO121344 · 2001-06-12 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:1344 om i har frågat utrikesminister om hon är beredd att försöka samla EU-länderna till en gemensam hållning för att inte förläggs till . Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på frågan. Jag har svarat på en fråga från med samma innehåll avseende regeringens avsikt att verka för att de 2008 inte förläggs till . Jag svarade då att värdskap för internationella idrottsevenemang som är en fråga för idrottsrörelsen själv att besluta om. Jag utgick i mitt svar från att även noga värderar frågor som rör mänskliga rättigheter när ett värdland för framtida utses. Detta ställningstagande kvarstår oförändrat.
frs · GO121346 · 2001-06-21 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:1346 om östutvidgningen har frågat statsminister hur han avser agera för att ska ge omvärlden och ansökarländerna besked om den svenska linjen i frågan om fri rörlighet för arbetskraft. Frågan har överlämnats till mig. Statsministern har tillkännagivit att vi vill ge arbetstagare från de blivande medlemsländerna möjlighet att på samma villkor som arbetstagare från nuvarande medlemsländer söka arbete i . Från svensk sida har vi aldrig sett fri rörlighet för arbetskraft från kandidatländerna som något omfattande hot. Vi har därför för avsikt att tillämpa liberala regler så att medborgare från blivande medlemsländer erhåller samma möjlighet till att arbeta i som gäller för nuvarande medlemsländer. Skulle detta mot förmodan riskera att leda till allvarliga störningar på den svenska arbetsmarknaden förbehåller vi oss dock rätten att vidta lämpliga åtgärder. kommer att verka för att andra medlemsländer liberaliserar sina arbetsmarknader på motsvarande vis. Vi har informerat samtliga kandidat- och medlemsländer om våra intentioner. I samband med förhandlingsmötena med kandidatländernas utrikesministrar den 11@12 juni har flertalet kandidatländer välkomnat det svenska upplägget.
frs · GO121347 · 2001-06-12 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:1347 om handläggning av parkeringsförseelser har frågat mig hur jag avser agera för att handläggning av överklagandeärenden i parkeringsfrågor ska ges en bättre utformning och form. Enligt regleringsbrevet ska polisen ge allmänheten god service genom hög tillgänglighet samt snabb och korrekt handläggning av förvaltningsärenden. har ansvar för tillsyn över polisväsendet. Enligt instruktionen för ska styrelsen i sin tillsynsverksamhet särskilt beakta att polisarbetet bedrivs effektivt och uppfyller rättssäkerhetens krav och att förvaltningen inom polisväsendet fungerar väl. fråga gäller också formerna för handläggning av överklagande av parkeringsanmärkningar. Enligt 7 § lagen (1976:206) om felparkeringsavgift ska en sådan avgift erläggas inom föreskriven tid även om talan förs om undanröjande av betalningsskyldigheten. Av 15 § samma lag följer att felparkeringsavgiften ska återbetalas om betalningsansvaret har undanröjts genom beslut som har vunnit laga kraft. Att betalningsskyldigheten är oberoende av eventuella invändningar är i detta sammanhang en förutsättning för ett effektivt sanktionssystem. I annat fall kan förfarandet komma att fördröjas genom obefogade bestridanden i förhalningssyfte. En ovillkorlig betalningsskyldighet kan inte heller anses orimlig med tanke på att avgiften uppgår till förhållandevis ringa belopp. Mot bakgrund av dessa argument ser regeringen ingen anledning att förändra lagstiftningen för betalningsskyldigheten.
frs · GO121348 · 2001-06-18 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:1348 om vårdnad och våldsbrott har frågat mig vad jag avser att göra för att lagregeln om barnets bästa tydligt ska visa att detta inte inbegriper umgänge med en förälder som misshandlat den andra föräldern. Jag vill till en början säga att jag inte känner till det fall som tar upp och inte heller kan kommentera enskilda ärenden. Hur socialnämnder och domstolar ska agera när det gäller umgänge måste prövas i varje enskilt fall. Det är självfallet så att barnets behov och intressen ska vara styrande. Och vad som är bäst för ett barn i ett enskilt fall är svårt att veta utan ingående kännedom om fallet. Situationen är sällan så enkel som den beskrivs i medierna. Utgångspunkten vid denna prövning är att det är viktigt för ett barn att ha kontakt med båda sina föräldrar. Det innebär inte att det alltid är bäst för barnet att umgås med den förälder som barnet inte bor tillsammans med. kan det vara bäst för barnet om det inte alls finns något umgänge. kan det vara bäst för barnet om umgänge kommer till stånd först när barnet blivit äldre. Så kan vara fallet om föräldern har gjort sig skyldig till övergrepp mot barnet eller den andra föräldern. Det är alltså inte så att det alltid är bäst för barnet att umgås med en förälder. Men detta betyder inte att umgänge bör uteslutas i alla fall där det förekommit övergrepp. Även när det gäller våldsamma föräldrar måste man nämligen se till vilket behov av kontakt som barnet har. Och ibland har barnet ändå det behovet. När det gäller föräldrar som gjort sig skyldiga till övergrepp, men också när det gäller föräldrar som t.ex. lider av allvarliga psykiska störningar eller missbrukar alkohol eller narkotika, ställer umgänget dock särskilda krav. Det kan då vara bäst för barnet att det är glest mellan umgängestillfällena eller att umgänget begränsas till . Umgänget måste också alltid ske under former som är betryggande för barnet. Jag förstår så att hon efterfrågar en generell regel som innebär att ett umgänge aldrig ska få komma i fråga när det förekommit våld i familjen. Som framgår av det tidigare sagda är jag inte beredd att ta initiativ till en sådan lagändring. Men det är svåra bedömningar som ska göras, och domstolar och myndigheter kan säkert bli bättre på att hantera de situationer som tar upp. Avsikten är att frågor av detta slag ska behandlas inom ramen för den planerade utvärderingen av vårdnadsreform.