ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · GP11167 · 2001-11-06 00:00:00 — Fråga 2001/02:167 av () till miljöminister om transportsystem ställde jag frågan till miljöministern om hur han avsåg hantera en kommun som uppenbart planerar för att bryta mot de nationellt uppställda miljömålen. Ministern svarade att regeringen kan besluta om bindande miljökvalitetsnormer och att regeringen kan, om det behövs, besluta att en kommun ska upprätta ett åtgärdsprogram för att nå miljömålen. Ingenting tyder på att tagit till sig av miljöministerns påpekande, tvärtom. Vi läser nu om att socialdemokrater och moderater i vill göra upp om satsningar för ökad bilism i . generaldirektör påpekar i en artikel på att det nya förslaget till regionplan för leder till en spiral med ökande trafik och större miljöbelastning. Han påpekar precis som att utvecklingen kan vändas: Genom en samlad strategi för en utveckling av transportsystemet i kan samspelet mellan de olika transportsystemen förbättras. En studie som gjort på uppdrag av visar att en sådan samordning, tillsammans med införande av trängselavgifter, skulle råda bot på rådande trafikkaos i . Med anledning av ovanstående vill jag fråga miljöministern: Avser ministern verka för att en samordning av transportsystemen görs i utifrån gällande miljömål?
fr · GP11168 · 2001-11-06 00:00:00 — Fråga 2001/02:168 av () till miljöminister om isocyanater i hemmiljön Isocyanater är en grupp kemiska ämnen vilka används vid tillverkning av bl.a. polyuretanplast som ingår i skumgummi. Isocyanaterna är kraftigt allergiframkallande och vissa av dem, t.ex. toluendiisocyanat (TDI), är klassade som cancerframkallande av Kemikalieinspektionen. Isocyanater som frigörs vid upphettning och brand utgör ett stort hälsoproblem i arbetsmiljön. Tidningen bostad har i nr 10/2001 en artikel med rubriken . Vid ett test av olika strykbrädor fann man den cancerframkallande isocyanaten TDI i skumplaststoppningen på helt vanliga strykbrädor. Det är allvarligt med tanke på att strykbrädor utsätts för hög värme varmed de giftiga och doftlösa ämnena frigörs. Enligt Vår bostad finns för isocyanater i hemmiljö varken föreskrivna gränsvärden, skyddsutrustning eller en kontrollerande myndighet. Testet visade att de farliga isocyanaterna endast hittades i importerade strykbrädor. Andra uppgifter gör gällande att isocyanater även frigörs vid upphettning av nya spisar. Det är givetvis oacceptabelt att allergi- och cancerframkallande ämnen finns i våra hem. Jag vill fråga miljöminister : Vilka åtgärder är ministern beredd att vidta för att få bort de giftiga isocyanaterna från våra hem?
fr · GP11169 · 2001-11-06 00:00:00 — Fråga 2001/02:169 av de () till näringsminister om system för mobil radiokommunikation Frekvenserna för polisens nuvarande radiosystem upphör att existera . Frågan om ett gemensamt radiosystem för polisen, och räddningstjänst har debatterats och utretts . Berörda myndigheter är överens om att det behövs ett landstäckande gemensamt system för den mobila radiokommunikationen. Med tanke på situationen i vår omvärld måste även vi i försäkra oss om att vi har en fungerande katastrofberedskap, där räddningstjänst, tull, sjukvård och polisen kan kommunicera via ett gemensamt radiokommunikationssystem. har regeringen inte lyckats ta fram pengar för att finansiera ett nytt system. Vilka åtgärder avser näringsministern vidta för att förverkliga att berörda myndigheter får ett landstäckande gemensamt system för mobil radiokommunikation?
fr · GP11170 · 2001-11-06 00:00:00 — Fråga 2001/02:170 av () till statsrådet om försäkringskassornas resurser Försäkringskassorna utlovades först extra för att kassorna skulle klara sin verksamhet. Summan blev sedan endast . Detta slår så här vid kassan i , enligt ett larm som kommit från chef: Man hinner med utbetalningarna och förtidspensioneringarna. Men rehabiliteringen kommer först i tredje hand. Detta innebär, fortfarande enligt samma chef, att bristen på rehabiliteringsinsatser kommer att ge flera långtidssjukskrivningar. Kassans chef i säger vidare att det "är svårt för personalen att hinna med sitt jobb" och att de anställda blir utbrända. Vilka åtgärder avser statsrådet att vidtaga för att komma till rätta med försäkringskassornas resursproblem?
fr · GP11171 · 2001-11-07 00:00:00 — Fråga 2001/02:171 av () till statsrådet om effekter av maxtaxan Svenska kommunförbundets rapporter visar att antalet barn kommer öka inom förskoleverksamheten när maxtaxeförslaget är helt genomfört. Det kommer innebära än större barngrupper på landets förskolor @ och detta i en situation när grupperna redan är stora @ om inte kommunerna tillförsäkras ytterligare ekonomiskt tillskott. För att skapa en trygg, hälsofrämjande och utvecklande förskola för barnen måste gruppernas storlek kunna anpassas efter de lokala behoven. Alltför stora barngrupper kan försvåra förskolepersonalens möjligheter att arbeta med barnens individuella utveckling. Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att barngrupperna i förskolan inte ska bli för stora som en följd av införandet av maxtaxan?
fr · GP11172 · 2001-11-07 00:00:00 — Fråga 2001/02:172 av () till statsrådet om skolans problem Regeringen arbetar oförtrutet vidare för att minska mångfalden i den svenska skolan. Framför allt kringskär regeringen friskolornas möjligheter. Det senaste i raden av förslag avsedda att strypa kreativiteten är att friskolor ska hindras att göra vinst. Regeringen fokuserar på organisatoriska frågor, men undviker det faktum att nära en fjärdedel av alla elever går ur utan fullständiga grundkunskaper. Det viktigaste för eleverna är god undervisning, inte vem som äger skolan eller huruvida skolan gör vinst eller inte. Det är dessutom ett betydligt större problem att många skolor gör en förlust och det riskerar att drabba framtida undervisning. Regeringens fokus på fel saker gör dessutom att de andra, betydligt viktigare, problemen i skolan kommer i skymundan. Fokus borde i stället riktas mot att lösa problemen med dålig undervisning, mobbning och skolor som inga elever vill välja. När avser skolministern börja agera för att öka andelen elever med fullständiga grundkunskaper i den svenska skolan?
fr · GP11173 · 2001-11-07 00:00:00 — Fråga 2001/02:173 av () till statsrådet om friskolor "Det är klart att man inte kan förbjuda vinst. Vi kan ju inte säga att bara förlustbringande företag får driva skolor." , ordförande för i , återgivet i . Skolministern tror att världen blir bättre av att skolor går med förlust. I alla fall får man det intrycket av en minister som med alla medel bekämpar skolor som går med vinst, men inte alls lägger samma kraft på skolor som går med förlust. Många ser igenom den ohållbara logiken, och som citatet ovan visar även viktiga delar av socialdemokratin. Förslaget om att förbjuda skolor från att göra vinst kommer inte från de som arbetar i skolan, de som driver friskolor, eller ens allmänheten. Det stammar från regeringens behov att styra bort debatten om skolans brister och i stället fokusera diskussionen på skolans huvudmän och organisation. Inte ett enda barn kommer gå ur skolan med bättre kunskaper på grund av regeringens stora utbildningspolitiska utspel, nämligen att förbjuda vinst i friskolor. Vad avser skolministern göra för att förbättra skolans kunskapsresultat?
fr · GP11174 · 2001-11-07 00:00:00 — Fråga 2001/02:174 av () till statsrådet om nationella prov infördes ett målrelaterat betygssystem i de svenska skolorna. Det innebär att betygen sätts utifrån centralt ställda mål som eleverna måste uppnå för att få ett visst betyg. Eftersom de centrala målen är relativt allmänt hållna tolkas de inte på samma sätt på olika skolor och av olika lärare. Många elever och lärare har därför ifrågasatt om betygen verkligen är likvärdiga vid en jämförelse mellan olika skolor. Även har i sin granskning kritiserat bristen på samstämmighet och bristen på kunskap om betygssystemets tillämpning. För att stödja lärarna i betygssättningen och för att skapa förutsättningar för så enhetliga bedömningsgrunder som möjligt över landet finns det nationella provsystemet. De nationella proven ges vid ett flertal tillfällen . Proven skrivs centralt och utgår från läroplan, kursplaner och betygskriterier. De nationella proven är det viktigaste instrumentet för att tillgodose en likvärdig betygssättning i hela landet. fattade genom generaldirektören beslutet att inte längre sätta betygsgränser på de nationella proven. Det innebär att proven är användbara som stöd vid betygssättningen. Min fråga till skolministern blir därför hur hon avser att tillse att betygssättningen efter förändringen av de nationella proven blir likvärdig i hela landet.
fr · GP11175 · 2001-11-07 00:00:00 — Fråga 2001/02:175 av () till näringsminister om refillkort till mobiltelefoner Kvinnojouren i har uppmärksammat mig på ett problem för kvinnor som är i konflikt med tidigare äkta män eller partner. I ökande utsträckning får denna grupp av kvinnor hotfulla och kränkande samtal från mobiltelefoner med kontantkort eller s.k. refillkort. Ägaren är omöjlig att spåra, eftersom registrering av dessa telefoner inte är obligatorisk. Utredning i ärendet omöjliggörs. Utöver detta problem, så är ungdomar en mycket stor grupp av innehavare av mobiltelefoner med kontantkort. Ofta används denna form av innehav på föräldrars initiativ eftersom en större kontroll över mobiltelefonkostnaderna kan uppnås. Även här finns stora möjligheter att använda kontantkortsabonnemang som ett medel för mobbning. själv menar att inget tekniskt hinder finns, utan man skulle välkomna att denna möjlighet till brott inte kan utnyttjas. Vad avser ministern göra för att motverka att oregistrerade mobiltelefoner med kontantkort används för kränkningar och hot?
fr · GP11176 · 2001-11-07 00:00:00 — Fråga 2001/02:176 av () till näringsminister om bredbandsuppkoppling En bredbandsanslutning mellan och kostar enligt uppgift . En likadan uppkoppling kostar mellan och . Genom sin monopolliknande ställning sätter Telia priserna efter eget godtycke. Konsekvensen av nuvarande prissättning är att den verkar negativt för den norra regionens utveckling. En bättre spridning av kostnaderna vore önskvärt ur ett regionalpolitiskt perspektiv. när flera operatörer kommer att verka i större konkurrens kommer säkerligen en förbättring av prisbilden att ske. Vad avser ministern att göra för att uppmuntra en regionalpolitiskt hållbar prissättning av bredbandsanslutningar?
fr · GP11177 · 2001-11-08 00:00:00 — Fråga 2001/02:177 av () till näringsminister om restiden till arbetet i En genomförd undersökning visar att så många som var tredje arbetstagare i har en restid eller mer till sitt jobb. Restiderna tenderar att bli ännu längre. I den framlagda infrastrukturpropositionen är satsningarna på mycket ospecificerade och dåligt redovisade. Vilka initiativ avser statsrådet ta för att restiden till arbetet i ska minska?
fr · GP11178 · 2001-11-08 00:00:00 — Fråga 2001/02:178 av () till statsrådet om infrastrukturpropositionen I propositionen Infrastruktur för ett långsiktigt hållbart transportsystem slår regeringen och fast att "Om kommuner eller regioner efter beslut av en betydande majoritet gör framställan om att införa trängselavgifter som ett led i en bredare strategi för att komma tillrätta med trafikens trängsel och miljöproblem kommer regeringen att bereda frågan." Detta har i jublande tongångar presenterat som en öppning för att införa trängselavgifter och den vägen förbättra miljön i storstäderna. I själva verket är det ett steg tillbaka jämfört med tidigare skrivningar från s, v och mp som inte krävt "betydande majoritet" för biltullar. Men framför allt är skrivningen demokratiskt tveksam, eftersom den ger minoriteten rätt att blockera majoritetsviljan på ett sätt som normalt endast används t.ex. vid grundlagsändringar. Konkret betyder det i detta fall troligen att de två stora partierna s och m i varje svensk kommun har veto mot trängselavgifter. Ska man använda sig av speciella majoritetsregler, bör naturligtvis den nödvändiga majoriteten vara kvantifierad, t.ex. att det ska vara två tredjedelar av alla röstande. "Betydande majoritet" är inte kvantifierat utan öppnar för ett fullständigt godtycke från regeringens sida. Jag vill fråga demokratiminister om hon avser vidta några åtgärder med anledning av skrivningen i infrastrukturpropositionen om att det ska krävas "betydande majoritet", inte kvantifierad, för att regeringen ska bereda frågan om trängselavgifter.
fr · GP11179 · 2001-11-08 00:00:00 — Fråga 2001/02:179 av () till jordbruksminister om jätteräkor försökte miljörörelsen få stopp på handeln med jätteräkor. Anledningen är att värdefulla kustområden skövlas där odlingarna anläggs och att stora mängder kemikalier och antibiotika används för att föda upp jätteräkorna. Det importeras ca jätteräkor till . slår larm om att jätteräkor importerade från , och innehåller kloramfenikol, ett antibiotikum som kan ge allvarliga biverkningar. Ämnet kloramfenikol, som påträffades i vietnamesiska tigerräkor, kan orsaka den dödliga sjukdomen aplastisk anemi som innebär att benmärgen slutar producera röda blodkroppar. I höga doser kan det också påverka arvsmassan. Hur antibiotikan hamnat i räkorna vet man inte. Antingen har det givits till räkorna för att förebygga eller behandla infektionssjukdomar eller används det som desinfektionsmedel. Studier från visar att det används så mycket som 85 olika preparat vid odlingarna. Jag vill fråga ministern: Vilka åtgärder avser ministern vidta för att förhindra att svenska konsumenter drabbas av jätteräkor innehållande olika typer av antibiotika och andra kemiska restsubstanser?
fr · GP11180 · 2001-11-08 00:00:00 — Fråga 2001/02:180 av Per () till utbildningsminister om utländska läkare Det finns en stor brist på läkare och annan sjukvårdspersonal. har vi många utländska läkare här i landet som försöker få behörighet att utöva sitt yrke. Ett stort problem har visat sig vara språkproven, som av flera initierade inte anses vara anpassade till dagens krav och verklighet. I har detta problem accentuerats med anledning av den där särskilt akuta läkarbristen. Det ligger en orimlighet i att bara en av tio utländska läkare, efter studier, klarar av provet. En annan orimlighet är att en spansktalande läkare från inte behöver gå igenom samma svåra test som en spansktalande kollega från t.ex. . Hur kan EU-medlemskapet betyda något, språkmässigt sett, för den praktiserande läkaren? Självklart ska en läkare som arbetar i kunna bra svenska för att inte missförstå eller bli missförstådd. Men dagens språkprov, som har sitt ursprung , mäter förmodligen fel kunskaper och många elever underkänns på grund av oväsentligheter. För att få rimlig avvägning, anpassad efter dagens krav och behov, är det tydligt att det behövs en uppdatering av regelverk om språkkraven. Vad avser ministern göra för att ge rimligare förutsättningar för de utländska läkarna att kunna börja utöva sitt yrke i ?
fr · GP11181 · 2001-11-08 00:00:00 — Fråga 2001/02:181 av () till finansminister om krafttag mot sjukskrivningar Antalet långtidssjukskrivningar ökar lavinartat. har långtidssjukskrivningarna kostat , dvs. mer än vad räknat med. Flera forskare anser att det förebyggande arbetet för att uppnå hälsa på arbetsplatserna startar först när åtgärderna kan kopplas till lönsamhet. Regeringen har i 11-punktsprogrammet föreslagit olika åtgärder för att öka hälsan men fortfarande saknas konkreta ekonomiska incitament för arbetsgivarna för att förebygga ohälsa. Framför allt verkar detta gälla de offentliga arbetsgivarna eftersom ohälsan är högst i den offentliga sektorn. Ett effektivt sätt att öka incitamenten för företagen att aktivt arbeta för att förebygga ohälsa och minska såväl sjukskrivningstalet som ohälsotalet är att införa skattelättnader. Med anledning av ovanstående ställer jag följande fråga till finansministern: Är finansministern beredd att införa skattelättnader för de företag som kan uppvisa sjunkande ohälso- och sjuktal?
fr · GP11182 · 2001-11-09 00:00:00 — Fråga 2001/02:182 av () till statsrådet om studenter och föräldraförsäkring Enligt ett beslut på den socialdemokratiska partikongressen "skall studenter i högre grad än tidigare omfattas av föräldraförsäkringens trygghet". får de studenter som inte har någon sjukpenninggrundande inkomst (SGI) en ersättning på per dag, höjs detta belopp till per dag. Enligt uppgift ska studenter få en ersättning som baseras på en schablonberäkning av deras framtida inkomster. Därmed skulle ersättningen bli högre än . Med en sådan förändring skulle det skapas två parallella system för föräldraförsäkringen, och innebära ett avsteg från inkomstbortfallsprincipen. Mot bakgrund av ovanstående vill jag fråga statsrådet följande: Avser statsrådet föreslå förändringar i föräldraförsäkringen som innebär att människors ersättningsnivå blir olika beroende på vilken grupp de tillhör?
fr · GP11183 · 2001-11-09 00:00:00 — Fråga 2001/02:183 av (m) till socialminister om bostadsbidrag Det tycks bli allt vanligare i samband med uppgörelser vid skilsmässor och separationer att parterna sluter avtal om s.k. växelvis boende för gemensamma barn, dvs. barnet vistas lika mycket hos vardera föräldern. Vanligen åt gången. Sådana arrangemang gynnas givetvis av att de separerade föräldrarna bor nära varandra. Barnet är mantalsskrivet hos en av föräldrarna även om vårdnadsansvaret delas lika av båda. Den av föräldrarna, som inte har barnet mantalsskrivet hos sig, anses i lagen vara s.k. umgängesförälder. Den s.k. umgängesföräldern synes missgynnas i samband med prövning av rätt till bostadsbidrag, vid sådana fall där gemensamt barn hyses för växelvis boende (50/50), på så sätt att visst avdrag görs från bostadsbidraget för den sökande. I de fall där föräldrarna delar alla omkostnader för barnet lika och även delar på t.ex. barnbidraget uppfattas det nog som orättvist att en umgängesförälder ska behöva vidkännas ett avdrag från ett behovsprövat bidrag endast på den grunden att det gemensamma barnet inte är mantalsskrivet hos vederbörande och inte vistas där full tid. Vilka åtgärder avser socialministern vidta för att komma till rätta med detta problem?
fr · GP11184 · 2001-11-09 00:00:00 — Fråga 2001/02:184 av () till kulturminister om pornografiska filmkanaler Efter den omskande våldspornografiska , som sänts i filmkanal på TV och sedan också i , lovade i debatt i att se över om skärpt lagstiftning behövdes för att skydda barn mot olämpliga program. anser utredaren att skärpt lagstiftning inte behövs utan att det går bra att anmäla pornografiska våldsskildringar till . Man kan undra om han på fullt allvar menar att barn och ungdomar, som tagit del av pornografiskt utbud utan föräldrars vetskap, sedan också ska göra en anmälan till om de tycker inslaget är grovt och hemskt. Lösningen måste vara att filmkanalerna separerar ut det pornografiska utbudet från ordinarie filmutbud, så att det får beställas separat. Först då har konsumenten möjlighet att slippa ett utbud som aldrig efterfrågats utan att gå miste om alla andra filmer. Jag vill med anledning av detta fråga ministern: Avser ministern verka för att filmkanaler separerar ut sitt pornografiska utbud från ordinarie filmutbud så att det får beställas separat?
fr · GP11185 · 2001-11-09 00:00:00 — Fråga 2001/02:185 av () till justitieminister om kvinnomisshandel redovisar i en rapport att av män som dödar sina fruar, flickvänner och sambor är psykiskt sjuka. Man menar också att det dödliga våldet mot kvinnor sjunkit . redovisas i pressen ytterligare ett flagrant fall av hustrumord. En man dödar sin fru efter bröllopet. Mannen är också dömd för misshandel av sin förra fru. Hans brottsregister omfattar elva avsnitt. Uppgifter om att brottsligheten sjunkit ter sig märkliga i ljuset av dessa nya uppgifter om upprepade våldsdåd. I dagens begås det alltjämt fruktansvärda våldsbrott mot kvinnor. fråntas gärningsmannen ansvaret för sina handlingar och ansvaret för att skydda sig övervältras på brottsoffren. Vi har tidigare frågat justitieministern vad han ämnar göra för att utplåna kvinnomisshandel. Han har svarat att man inom arbetar på att "ge poliser och åklagare bättre instrument i sin brottsförebyggande verksamhet" och "att förbätta skyddet för dem som riskerar att utsättas för våld av närstående". Detta sprider dock föga ljus över hur kvinnovåldet konkret ska hindras och bestraffas. Vilka åtgärder ämnar justitieministern vidta för att hindra att kvinnor utsätts för våld och för att män som upprepade gånger misshandlar sina kvinnor ska lagföras?
fr · GP11186 · 2001-11-09 00:00:00 — Fråga 2001/02:186 av () till justitieminister om kvinnomisshandel Enligt den presenterade rapporten mot kvinnor i nära relationer från Brottsförebyggande Rådet (BRÅ) dödas i genomsnitt 16 kvinnor i av en man de har eller har haft en nära relation till. Rapporten visar att kniv är det vanligaste dödliga vapnet, men att även skjutvapen förekommer, där förövaren har licens på vapnet i två tredjedelar av fallen. Psykisk sjukdom eller störning är mycket vanligt hos gärningsmännen. BRÅ skriver, att det dödliga våldet ofta utgör kulmen på en längre tids våld mot kvinnan. När det gäller kvinnor som blivit offer av närstående män hade utsatts för hot och för våld av gärningsmannen innan det dödliga brottet begicks. I av de kända fallen hade en polisanmälan gjorts tidigare. avslutas enligt följande: "En kraftig markering från samhällets sida liksom en aktiv hjälp i de enskilda fallen, skulle kunna leda till att våldet mot kvinnor minskade och kanske i förlängningen även det dödliga våldet." Det är fullständigt oacceptabelt att kvinnor misshandlas och dödas. Det är oacceptabelt att hotade och misshandlade kvinnor, som söker hjälp och t.o.m. polisanmäler närstående män, inte ges det stöd och skydd som krävs för att de ska kunna leva ett tryggt och säkert liv. Varje slag och hot mot kvinnor är också ett slag mot ett öppet, tryggt, jämlikt och jämställt samhälle och är ytterligheten på de rådande patriarkala maktstrukturer som förtrycker kvinnor . Vilka åtgärder är justitieministern beredd av föreslå i syfte att skydda kvinnor från att hotas, misshandlas och t.o.m. dödas av närstående män?
fr · GP11187 · 2001-11-09 00:00:00 — Fråga 2001/02:187 av () till näringsminister om statliga arbetstillfällen i I samband med beslutet att omstrukturera det svenska försvaret utlovades ett antal kommuner en rad åtgärder för att möta förlusten av arbeten inom försvaret eller försvarsindustrin. var en av dessa kommuner och här utlovades 150 statliga arbetstillfällen. Men arbetet med att tillskapa dessa 150 arbetstillfällen genom utlokalisering av statliga arbeten eller tillskapande av nya statliga verksamheter går minst sagt trögt. fick beskedet att 10@20 arbeten kommer att tillskapas där genom att en avdelning inom placeras på orten. Detta är bra, men det är långt kvar innan regeringens löfte om 150 statliga arbeten har uppfyllts. Det finns ett missnöje med den segslitna processen och även den socialdemokratiska kommunledningen har uttryckt kritik. Jag vill fråga näringsminister : Vilka nya åtgärder avser ministern vidta för att löftet om 150 statliga arbeten till ska förverkligas /02?
fr · GP11188 · 2001-11-09 00:00:00 — Fråga 2001/02:188 av () till statsrådet om Det byggs för lite . Detta råder det en bred politisk enighet om, men sedan händer väldigt lite. Några viktiga åtgärder som kunde genomföras för att få fart på byggandet vore att förenkla planprocesser och nybyggnadsregler. Genom att överklagandemöjligheterna minskas kan planprocessen påskyndas. finns det möjlighet att överklaga till fyra instanser i planärenden. Detta är knappast rimligt med tanke på att det i andra mål bara går att överklaga till två instanser. finns det emellertid ett utredningsförslag från landshövdingen i , , som går ut på att begränsa överklagandemöjligheterna. Med hänvisning till det anförda skulle jag vilja ställa följande fråga till statsrådet . När avser statsrådet att lägga fram förslag till förändringar i PBL?