ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
frs · GO121156 · 2001-05-16 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:1156 om spel via Internet har frågat mig vad jag avser att göra för att öka konkurrensen på marknaden för Internetspel. Utgångspunkten för regeringens övergripande ställningstagande angående den svenska spel- och lotterimarknaden är att det överskott som uppkommer ska vara förbehållet staten, föreningslivet och hästsporten. Nettoinkomsterna ska med andra ord komma det allmänna, hästsporten eller allmännyttiga ändamål till godo. Det är utgångspunkten också för regeringens hantering av speltillståndet via Internet. Regeringen har beslutat om tillstånd för AB Trav och Galopp, AB och A-lotterierna att genomföra en testverksamhet avseende försäljning av vissa lotterier och av vad i samband med hästtävlingar över Internet. Bl.a. gäller följande villkor för denna testverksamhet. Kunderna ska vara bosatta i och de får inte vara under . I enlighet med 37 § lotterilagen (1994:1000) får innehavarna av tillståndet till testverksamheten inte lämna kredit för insatserna. Innehavarna av tillståndet ska vidare i samråd med Lotteriinspektionen fastställa en övre gräns för hur många spelkunder verksamheten får omfatta samt hur stor kontobehållning för spel varje kund får ha. Försäljningen över Internet får inte heller ske i omedelbar anslutning till tävlingarna. Testverksamheten får inte omfatta nummerspel eller lotterier med tätare dragningar än dagliga. Detta villkor tillkom bl.a. för att undvika gränsdragningsproblem mellan t.ex. automatspel och spel över Internet. När regeringen beslutade lämna tillstånd för testverksamhet under åren 1997@1998 var det AB Trav och Galopp, AB och A-lotterierna som uppfyllde de villkor som regeringen ställde. Ett av syftena med testverksamheten var att utvärderingen av den skulle utgöra underlag för översyn av lotterilagen. Ansökningar som inkommit till regeringen efter att tillstånd för testverksamhet beslutats för de nu nämnda aktörerna har regeringen avslagit mot bakgrund av att det inte funnits skäl att utöka testverksamheten över Internet innan utfallet av arbete var klart. betänkande har remissbehandlats. Regeringen bereder förslagen i utredningen bl.a. avseende Internet.
frs · GO121157 · 2001-05-16 00:00:00 — Svar på frågorna 2000/01:1157 om polisens resursbrist, 1158 om förtroendet för rättsstaten, 1160 om antalet poliser i län och 1162 om polisens resurser har frågat mig vilka åtgärder jag ämnar vidta för att snabbt förbättra polisens resurser. Han har även frågat mig vilka åtgärder jag ämnar vidta för att snabbt stärka rekryteringen av nya poliser samt vilka åtgärder jag ämnar vidta för att se till att antalet poliser ökar i län. Avslutningsvis har frågat mig vilka åtgärder jag ämnar vidta för att se till att polisen får resurser för den personal som krävs för att uppfylla verksamhetsmålen. Jag har valt att svara på frågorna i ett sammanhang. Regeringen gör nu den största satsningen på polisen som någon svensk regering någonsin gjort. I den ekonomiska vårpropositionen får polisen . höjs dessutom anslagsramen med ytterligare . Satsningen kompletterar den som gjordes i budgeten . Där tillfördes polisen , ytterligare och ytterligare . Sammantaget innebär det att polisens anslag bara höjs med nästan . fram höjs polisens anslagsram med nästan utöver pris- och löneomräkningen. De stora tillskotten ska framför allt gå till att öka antalet poliser för att säkerställa närpolisreformen. Fler specialister ska anställas för att utveckla det kunskapsbaserade polisarbetet och höja kvaliteten i brottsutredningarna. öppnade en ny polisutbildning i . För att möjliggöra en kraftfullare ökning av antalet poliser öppnas en ny polisutbildning i . Sammantaget kommer omkring 900 poliser att kunna utbildas . kommer dock antalet poliser att öka. examineras nämligen nära 400 poliser från i . Antalet poliser kommer att fortsätta öka under den kommande budgetperioden. I det här sammanhanget vill jag framhålla att ligger bra till vid en jämförelse med övriga nordiska länder av antalet invånare per polis. Det är som fördelar resurserna inom polisväsendet. Fördelningen sker efter budgetdialoger mellan ledningen för och ledningen för varje polismyndighet. Jag kan därför inte uttala mig om fördelningen av resurser mellan olika polismyndigheter. lovade regeringen att återkomma med de insatser som behövs för att fullfölja statsmakternas intentioner för utvecklingen av rättsväsendet. Regeringen har infriat löftet genom den satsning som görs på polisen i den ekonomiska vårpropositionen. lovar regeringen nu att fortsätta att noga följa rättsväsendets verksamhet och resultat och att, efter analys av vidtagna effektiviseringsåtgärder, återkomma med de ytterligare insatser som krävs för att fullfölja statsmakternas intentioner för utvecklingen av rättsväsendet.
frs · GO121158 · 2001-05-16 00:00:00 — Svar på frågorna 2000/01:1157 om polisens resursbrist, 1158 om förtroendet för rättsstaten, 1160 om antalet poliser i län och 1162 om polisens resurser har frågat mig vilka åtgärder jag ämnar vidta för att snabbt förbättra polisens resurser. Han har även frågat mig vilka åtgärder jag ämnar vidta för att snabbt stärka rekryteringen av nya poliser samt vilka åtgärder jag ämnar vidta för att se till att antalet poliser ökar i län. Avslutningsvis har frågat mig vilka åtgärder jag ämnar vidta för att se till att polisen får resurser för den personal som krävs för att uppfylla verksamhetsmålen. Jag har valt att svara på frågorna i ett sammanhang. Regeringen gör nu den största satsningen på polisen som någon svensk regering någonsin gjort. I den ekonomiska vårpropositionen får polisen . höjs dessutom anslagsramen med ytterligare . Satsningen kompletterar den som gjordes i budgeten . Där tillfördes polisen , ytterligare och ytterligare . Sammantaget innebär det att polisens anslag bara höjs med nästan . fram höjs polisens anslagsram med nästan utöver pris- och löneomräkningen. De stora tillskotten ska framför allt gå till att öka antalet poliser för att säkerställa närpolisreformen. Fler specialister ska anställas för att utveckla det kunskapsbaserade polisarbetet och höja kvaliteten i brottsutredningarna. öppnade en ny polisutbildning i . För att möjliggöra en kraftfullare ökning av antalet poliser öppnas en ny polisutbildning i . Sammantaget kommer omkring 900 poliser att kunna utbildas . kommer dock antalet poliser att öka. examineras nämligen nära 400 poliser från i . Antalet poliser kommer att fortsätta öka under den kommande budgetperioden. I det här sammanhanget vill jag framhålla att ligger bra till vid en jämförelse med övriga nordiska länder av antalet invånare per polis. Det är som fördelar resurserna inom polisväsendet. Fördelningen sker efter budgetdialoger mellan ledningen för och ledningen för varje polismyndighet. Jag kan därför inte uttala mig om fördelningen av resurser mellan olika polismyndigheter. lovade regeringen att återkomma med de insatser som behövs för att fullfölja statsmakternas intentioner för utvecklingen av rättsväsendet. Regeringen har infriat löftet genom den satsning som görs på polisen i den ekonomiska vårpropositionen. lovar regeringen nu att fortsätta att noga följa rättsväsendets verksamhet och resultat och att, efter analys av vidtagna effektiviseringsåtgärder, återkomma med de ytterligare insatser som krävs för att fullfölja statsmakternas intentioner för utvecklingen av rättsväsendet.
frs · GO121160 · 2001-05-16 00:00:00 — Svar på frågorna 2000/01:1157 om polisens resursbrist, 1158 om förtroendet för rättsstaten, 1160 om antalet poliser i län och 1162 om polisens resurser har frågat mig vilka åtgärder jag ämnar vidta för att snabbt förbättra polisens resurser. Han har även frågat mig vilka åtgärder jag ämnar vidta för att snabbt stärka rekryteringen av nya poliser samt vilka åtgärder jag ämnar vidta för att se till att antalet poliser ökar i län. Avslutningsvis har frågat mig vilka åtgärder jag ämnar vidta för att se till att polisen får resurser för den personal som krävs för att uppfylla verksamhetsmålen. Jag har valt att svara på frågorna i ett sammanhang. Regeringen gör nu den största satsningen på polisen som någon svensk regering någonsin gjort. I den ekonomiska vårpropositionen får polisen . höjs dessutom anslagsramen med ytterligare . Satsningen kompletterar den som gjordes i budgeten . Där tillfördes polisen , ytterligare och ytterligare . Sammantaget innebär det att polisens anslag bara höjs med nästan . fram höjs polisens anslagsram med nästan utöver pris- och löneomräkningen. De stora tillskotten ska framför allt gå till att öka antalet poliser för att säkerställa närpolisreformen. Fler specialister ska anställas för att utveckla det kunskapsbaserade polisarbetet och höja kvaliteten i brottsutredningarna. öppnade en ny polisutbildning i . För att möjliggöra en kraftfullare ökning av antalet poliser öppnas en ny polisutbildning i . Sammantaget kommer omkring 900 poliser att kunna utbildas . kommer dock antalet poliser att öka. examineras nämligen nära 400 poliser från i . Antalet poliser kommer att fortsätta öka under den kommande budgetperioden. I det här sammanhanget vill jag framhålla att ligger bra till vid en jämförelse med övriga nordiska länder av antalet invånare per polis. Det är som fördelar resurserna inom polisväsendet. Fördelningen sker efter budgetdialoger mellan ledningen för och ledningen för varje polismyndighet. Jag kan därför inte uttala mig om fördelningen av resurser mellan olika polismyndigheter. lovade regeringen att återkomma med de insatser som behövs för att fullfölja statsmakternas intentioner för utvecklingen av rättsväsendet. Regeringen har infriat löftet genom den satsning som görs på polisen i den ekonomiska vårpropositionen. lovar regeringen nu att fortsätta att noga följa rättsväsendets verksamhet och resultat och att, efter analys av vidtagna effektiviseringsåtgärder, återkomma med de ytterligare insatser som krävs för att fullfölja statsmakternas intentioner för utvecklingen av rättsväsendet.
frs · GO121161 · 2001-05-16 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:1161 om polisens beväpning har frågat mig hur jag avser agera för att studera möjligheterna att införa ett system med obeväpnade poliser såsom i . Det ligger ett grundläggande värde i att så få som möjligt kommer till skada vid polisiära ingripanden. har polisen genomfört ungefär 1 200 000 ingripanden . Av statistik för 1990@1999 framgår att mellan 0 och 3 personer dödats vid skjutincidenter med svensk polis. sköt polisen vid mellan 23 och 35 ingripanden . Skotten avlossades i nödvärn i mer än två tredjedelar av fallen. I polislagen finns bestämmelser som reglerar polisens rätt att använda våld. Som en huvudregel anges i 10 § att en polisman får använda våld i den mån andra medel är otillräckliga och det med hänsyn till omständigheterna är försvarligt. Polisens användning av skjutvapen är dessutom särskilt reglerad genom kungörelsen om användande av skjutvapen i polistjänsten. Därutöver utfärdar föreskrifter och allmänna råd om polisens skjutvapen. föreskrifter och allmänna råd om polisens skjutvapen skärps . De relativt omfattande förändringarna innebär bl.a. att det införs ett uttryckligt krav på fortbildning och kompetensprov. Som komplement till föreskriften ska centralt utforma fortbildningen och fastställa kompetenskraven. Motsvarande förändringar gäller för förstärkningsvapen. Dessutom formaliseras skyldigheten att rapportera till om kompetensprov, avväpning och om skjuttillfällen. driver ett projekt vars syfte är att @ mot bakgrund av händelsen i @ undersöka vilka kunskaper i s.k. taktiskt uppträdande polisen behöver. Projektet ska också undersöka om det är möjligt att hitta hjälpmedel för situationer då batongen bedöms otillräcklig men användning av skjutvapen anses som alltför kraftigt våld. har dessutom inrättat en arbetsgrupp för att förbättra kunskapen om den svenska polisens användning av skjutvapen. Polisen ska upprätthålla allmän ordning och säkerhet och lämna allmänheten skydd och annan hjälp. Medborgarna kräver att polisen har den kompetens och den utrustning som behövs för att kunna fullgöra sina uppgifter. Polisen ställs ibland inför extremt allvarliga och svårbemästrade situationer som kräver ett ingripande med skjutvapen. Enligt min mening är polisens rätt att använda skjutvapen noga reglerad och bestämmelserna i huvudsak väl avvägda. Det är inom polisväsendet som utvecklingen av polisens bruk av skjutvapen och annat våld ska analyseras. Ett naturligt led i det arbetet är givetvis att göra jämförelser med andra länder. Jag anser att ägnar frågan stor uppmärksamhet och driver utvecklingen med den intensitet som krävs. Jag finner inte skäl att ta några initiativ i frågan.
frs · GO121162 · 2001-05-16 00:00:00 — Svar på frågorna 2000/01:1157 om polisens resursbrist, 1158 om förtroendet för rättsstaten, 1160 om antalet poliser i län och 1162 om polisens resurser har frågat mig vilka åtgärder jag ämnar vidta för att snabbt förbättra polisens resurser. Han har även frågat mig vilka åtgärder jag ämnar vidta för att snabbt stärka rekryteringen av nya poliser samt vilka åtgärder jag ämnar vidta för att se till att antalet poliser ökar i län. Avslutningsvis har frågat mig vilka åtgärder jag ämnar vidta för att se till att polisen får resurser för den personal som krävs för att uppfylla verksamhetsmålen. Jag har valt att svara på frågorna i ett sammanhang. Regeringen gör nu den största satsningen på polisen som någon svensk regering någonsin gjort. I den ekonomiska vårpropositionen får polisen . höjs dessutom anslagsramen med ytterligare . Satsningen kompletterar den som gjordes i budgeten . Där tillfördes polisen , ytterligare och ytterligare . Sammantaget innebär det att polisens anslag bara höjs med nästan . fram höjs polisens anslagsram med nästan utöver pris- och löneomräkningen. De stora tillskotten ska framför allt gå till att öka antalet poliser för att säkerställa närpolisreformen. Fler specialister ska anställas för att utveckla det kunskapsbaserade polisarbetet och höja kvaliteten i brottsutredningarna. öppnade en ny polisutbildning i . För att möjliggöra en kraftfullare ökning av antalet poliser öppnas en ny polisutbildning i . Sammantaget kommer omkring 900 poliser att kunna utbildas . kommer dock antalet poliser att öka. examineras nämligen nära 400 poliser från i . Antalet poliser kommer att fortsätta öka under den kommande budgetperioden. I det här sammanhanget vill jag framhålla att ligger bra till vid en jämförelse med övriga nordiska länder av antalet invånare per polis. Det är som fördelar resurserna inom polisväsendet. Fördelningen sker efter budgetdialoger mellan ledningen för och ledningen för varje polismyndighet. Jag kan därför inte uttala mig om fördelningen av resurser mellan olika polismyndigheter. lovade regeringen att återkomma med de insatser som behövs för att fullfölja statsmakternas intentioner för utvecklingen av rättsväsendet. Regeringen har infriat löftet genom den satsning som görs på polisen i den ekonomiska vårpropositionen. lovar regeringen nu att fortsätta att noga följa rättsväsendets verksamhet och resultat och att, efter analys av vidtagna effektiviseringsåtgärder, återkomma med de ytterligare insatser som krävs för att fullfölja statsmakternas intentioner för utvecklingen av rättsväsendet.
frs · GO121163 · 2001-05-16 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:1163 om medlingsverksamheten i skolan har frågat om jag vill verka för att medlingsverksamhet ska kunna tillämpas i svenska skolor. Skolan har ett viktigt uppdrag i att främja elevernas utveckling till ansvarskännande människor och samhällsmedlemmar. Skolan ska också sträva efter att vara en levande social gemenskap som ger trygghet och vilja och lust att lära. Eleverna ska få känna den tillfredsställelse som det ger att göra framsteg och övervinna svårigheter. Det finns andra metoder liknande den engelska metod för konflikthantering som beskriver som redan används i svenska skolor. Som exempel kan nämnas samtal i ring, trepartssamtal och vänskapsövningar av olika slag. tog också fram tre pedagogiska material för barn och ungdomar anpassat för olika åldrar för att användas som underlag för diskussioner mellan elever och vuxna. Enligt den ansvarsfördelning som gäller mellan staten och kommunerna är det staten som sätter upp målen för verksamheten och de professionella som ansvarar för val av metoder och arbetsmaterial. Jag vill dock betona vikten av att utveckling av metoder stimuleras såväl när det gäller konflikthantering och demokratisk kompetens som andra områden.
frs · GO121164 · 2001-05-14 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:1164 om taktila kartor för synskadade de har frågat socialministern om regeringen avser att ta initiativ till att stimulera utvecklingen och produktionen av taktila kartor för synskadade. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på frågan. är central förvaltningsmyndighet med uppgift att tillhandahålla grundläggande landskapsinformation (kartor m.m.) i sådan form, standard och aktualitet som tillgodoser angelägna samhällsbehov. Verksamheten bedrivs enligt en till redovisad långsiktig plan (prop. 1993/94:100 bil. 15, bet. 1993/94:BoU10, rskr. 1993/94:185). har bedrivit viss utvecklings- och uppdragsverksamhet avseende taktila kartor men någon reguljär produktion av sådana kartor har inte påbörjats. Arbete pågår med revidering av den långsiktiga planen för landskapsinformation. Vilka angelägna samhällsbehov som kan tillgodoses inom ramen för produktion av kartor beror därför på dels ordinarie årliga prioriteringar, dels de prioriteringar som kommer att ske vid beredningen av frågan om den långsiktiga inriktningen av verksamheten. Innan denna process är avklarad kan jag inte uttala mig om vilka insatser regeringen kommer att genomföra inom området.
frs · GO121165 · 2001-05-18 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:1165 om angrepp på har frågat mig hur den agerar i EU och FN för att militärt inte ska angripa den iranska motståndsrörelsen läger inne i . Jag vill först säga att den liksom övriga länder i EU noga följer situationen i både och . Den politiska och säkerhetspolitiska situationen i och , såväl som i regionen som helhet, är av stor betydelse för och EU. Både och har uppmärksammat FN:s generalsekreterare på attacker mot mål inne i . hävdar att man handlat i självförsvar, medan anser att man utsatts för iransk aggression. Jag vill i sammanhanget påpeka att fördömer varje form av terrorhandling, oavsett vem som begår denna. Därför har fördömt terrordåd utförda av . har ansvar för att angrepp mot andra stater inte genomförs från dess territorium. Om så sker, åligger det den irakiska regeringen att ingripa. har rätt att vidta åtgärder för att sätta stopp för terroristaktioner, däri naturligtvis inkluderat infiltration på sitt territorium. Emellertid betonar vi från svensk sida att en långsiktig lösning på konflikten inte kan lösas genom militära medel, endast politiska. Vi uppmanar därför att visa största återhållsamhet och att inte sätta oskyldigas liv på spel. Den iranska regeringen är skyldig att vara restriktiv i sina militära åtgärder mot upprorsrörelser, särskilt om de befinner sig i andra stater. I denna konflikt liksom i andra uppmanar vi parterna till återhållsamhet och att söka lösa sina motsättningar på fredlig väg.
frs · GO121166 · 2001-05-16 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:1166 om människors säkerhet vid bristande framkomlighet har frågat försvarsministern vilka åtgärder han är beredd att vidta för att den enskilda människans säkerhet ska garanteras. Bakgrunden till fråga är att ambulanssjukvården har stora problem att ta sig fram på vissa delar av det statliga vägnätet och därmed inte kan fullgöra sin uppgift att skydda och rädda liv. Detta är enligt mycket påtagligt i hans hemlän . Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som svarar på frågan. Låt mig först säga att jag delar oro gällande det statliga vägnätets standard i vissa delar i landet och de konsekvenser detta medför. Regeringen föreslog därför i budgetpropositionen för en ökad satsning på bärighet, tjälsäkring och rekonstruktion och har i regleringsbrev för utökat den anslagspost som finansierar denna verksamhet med jämfört med till . Regeringens inriktning och medelstilldelning har konkret inneburit att för , , och sammantaget, har anslagsmedlen för bärighet, tjälsäkring och rekonstruktion av statliga vägar tredubblats, jämfört med den genomsnittliga årliga nivån för åren 1998@2000. Det innebär en ökning från en genomsnittlig nivå på för åren 1998@2000 till för . Det är dessutom regeringens avsikt att fortsätta denna satsning på bärighet, tjälsäkring och rekonstruktion i enlighet med gällande länsplaner .
frs · GO121167 · 2001-05-17 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:1167 om i har frågat mig om regeringen är beredd att verka för att under nuvarande omständigheter inte tilldelas de . De allvarliga kränkningar av de mänskliga rättigheterna som förekommer i kan inte accepteras. EU bedriver därför en aktiv dialog i dessa frågor med företrädare för , parlament och forskningsinstitutioner. I denna dialog, som leder, förs ingående samtal om olika frågor rörande mänskliga rättigheter i inklusive situationen i . Enligt min uppfattning är en öppen dialog en viktig förutsättning för att överbrygga konflikter. Idrotten har därför genom sin världsomspännande verksamhet och förankring en betydelsefull roll för att skapa ömsesidig förståelse mellan människor. Beträffande värdskap för internationella idrottsevenemang som är det en fråga för idrottsrörelsen själv att besluta om. Jag utgår från att () även noga värderar frågor som rör mänskliga rättigheter när ett värdland för framtida utses. Mot denna bakgrund avser jag, beträffande kandidatur till de 2008, inte att särskilt kontakta eller de två svenska ledamöterna i i denna fråga.
frs · GO121168 · 2001-05-16 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:1168 om barns rätt att välja skola har frågat mig om jag i översynen av fristående skolor ämnar ändra lagen så att alla barn och föräldrar i praktiken får lika rätt att välja skola. Av skollagen framgår att vårdnadshavaren har rätt att välja en eller fristående skola för sitt barn, men barnet kan inte alltid garanteras plats i just den skola som vårdnadshavaren helst vill att barnet ska gå i. De fristående skolorna ska, på samma sätt som de kommunala skolorna, stå öppna för alla barn och ungdomar. Undantag får endast göras för sådana elever vilkas mottagande skulle medföra betydande organisatoriska eller ekonomiska svårigheter för skolan. Ett sådant undantag gäller även för kommunala skolor (4 kap. 6 § skollagen). Det kan t.ex. vara fråga om att skollokalerna måste genomgå omfattande förändringar. Det är endast vid dessa betydande svårigheter och om kommunen inte tillskjuter extra medel för t.ex. en ombyggnad som skolan kan vägra att ta emot en elev. Jag vill dock understryka att en elev som behöver särskilt stöd i första hand ska få detta vid den skola där han eller hon vill gå. Skolans uppgift är att anpassa sin organisation och sin undervisning så att hänsyn tas till alla elevers behov och förutsättningar. De elever som behöver särskilt stöd ska få det. remissbehandlas betänkandet Fristående gymnasieskolor @ hot eller tillgång? (SOU 2001:12) och den av framtagna promemorian Fristående skolor (U2001/1210/G). Remisstiden går ut och en proposition planeras att överlämnas till . Jag ser fram emot en bred diskussion kring de remitterade förslagen.