ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
frs · GO121103 · 2001-05-04 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:1103 om situationen i har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att sätta press på den etiopiska regimen så att våldet mot oliktänkande i omgående kan stoppas. Låt mig först konstatera att jag ser mycket allvarligt på den senaste tidens våldsamma utveckling i huvudstad . beklagar djupt det övervåld som resulterade i ett stort antal döda och skadade i samband med demonstrationerna den 17@18 april. De genomförda massarresteringarna, uppgifterna om att arresteringar av oppositionella fortsätter och de vidtagna begränsningarna i pressfriheten ger anledning till stor oro. ambassadör i gjorde en uppvaktning vid det etiopiska utrikesministeriet varvid han framhöll vår stora oro över det inträffade, för övervåldet mot studenterna och arresteringarna av oppositionsmedlemmar. Ytterligare en uppvaktning gjordes då ambassadör som EU-ordförande framförde EU:s djupa beklagande över de många döda till den etiopiska regeringen. som EU beklagade upploppen och förstörelsen framfördes djup oro över rapporterna om övervåld och andra kränkningar av de mänskliga rättigheterna. Ambassadören förklarade vidare att EU är djupt bekymrat över massarresteringar och uppgifter om fortsatta arresteringar av oppositionspolitiker. Den etiopiska regeringen uppmanades att informera EU-kretsen om det inträffade och det framhölls att EU förväntar sig att genomför en oberoende utredning. kommer även fortsättningsvis att nära följa utvecklingen i . Mot bakgrund av den senaste tidens händelser kommer vi att ytterligare stärka vårt engagemang för att främja respekten för de mänskliga rättigheterna. I det arbete med att utforma en ny landstrategi för utvecklingssamarbetet med som inleds kommer stor vikt att fästas vid frågor om demokrati och mänskliga rättigheter.
frs · GO121104 · 2001-05-02 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:1104 om kostnaderna för livsmedelskontrollen har frågat mig om vilka åtgärder jag avser vidta för att möjliggöra för kommunerna att anpassa intäkterna för livsmedelskontrollen till kostnaderna för densamma. konstaterar inledningsvis att beslut om livsmedelskontrollen ligger på nationell nivå men att många kommuner anser att den borde ligga på lokal nivå. Det kan säkert vara så, men de som är föremål för livsmedelstillsynen @ livsmedelsföretagen, handeln och restaurangföretagen @ anser att tillsynen bör ske i statlig regi. har på regeringens uppdrag utrett livsmedelstillsynens finansiering och därvid föreslagit såväl en ny organisation som hur finansieringen bör vara utformad. Förslaget har remissbehandlats. Det är som fastställer avgifterna för livsmedelstillsynen. Uppenbarligen har kommunerna inte lyckats motivera några prishöjningar. Jag kan naturligtvis inte utesluta att kostnaderna i den kommunala livsmedelstillsynen kan ha ökat men att ökningen skulle ligga på måste anses osannolikt med tanke på kostnadsutvecklingen i övrigt. Beredning av frågan om livsmedelstillsynens organisation och finansiering sker i och regeringen planerar att underställa förslag i ärendet.
frs · GO121107 · 2001-05-08 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:1107 om kontroll av blivande gode män har frågat mig vilka åtgärder jag ämnar vidta för att en heltäckande vandelsprövning av gode män ska kunna genomföras. Det är en angelägen fråga tar upp. Det är viktigt att en tilltänkt god man eller förvaltare blir föremål för en noggrann kontroll innan han eller hon förordnas. Den som förordnas till god man eller förvaltare ska vara rättrådig, erfaren och i övrigt lämplig för uppdraget. Vilka krav som ställs och vilken kontroll som görs beror på det huvudsakliga syftet med förordnandet. När förordnandet tar sikte på den ekonomiska förvaltningen har det varit vanligt att personen själv ombetts inhämta ett utdrag ur belastningsregistret och ge in det till överförmyndaren. Som är inne på är det emellertid svårt för överförmyndaren att med säkerhet kunna bedöma om uppgifter finns antecknade i belastningsregistret eller inte. fick den enskilde alltid ut ett registerutdrag som han eller hon kunde lämna till överförmyndaren. får den enskilde ut ett registerutdrag endast om det finns uppgifter antecknade i belastningsregistret. Problemet har uppmärksammats inom . En framställning från om att överförmyndare ska få rätt att själva inhämta utdrag ur belastningsregistret har remissbehandlats och bereds inom .
frs · GO121108 · 2001-05-08 00:00:00 — Svar på frågorna 2000/01:1108 om identifiering av poliser vid misstanke om brott och 1109 om identifikationsnummer på polisens skyddsutrustning har frågat mig om jag avser att vidta några åtgärder för att säkerställa att poliser kan identifieras vid misstanke om brott. har frågat mig om jag avser att verka för att en lagstiftning om obligatorisk märkning av polisens skyddsutrustning skyndsamt kommer till stånd. Jag besvarar frågorna i ett sammanhang. Alla medborgare är fria att på allmän plats anordna och delta i demonstrationer. Demonstrationsfriheten är ett centralt inslag i den svenska demokratin och ska så vara. Polisen har en viktig uppgift att upprätthålla allmän ordning och säkerhet bl.a. i samband med demonstrationer. Det uppdraget får aldrig utgöra ett hot mot den fria åsiktsbildningen. Det är tvärtom ett sätt att säkerställa att demonstrationer kan genomföras på ett sätt så att varken människor eller egendom kommer till skada. Polisen har stora befogenheter och får använda våld för att fullgöra sina uppgifter. Dessa befogenheter utövas av polisen under tjänsteansvar. Poliserna ställs ibland inför svårbemästrade situationer där de utsätts för allvarliga risker och tvingas därför att i vissa fall bära olika slags skyddsutrustning. Utrustningen kan i vissa fall minska möjligheterna att identifiera enskilda polismän. Samhället kräver av polisen att ett ifrågasatt händelseförlopp så långt som möjligt ska kunna klargöras. I det arbetet är det även viktigt att enskilda polismän kan identifieras. Öppenhet gagnar allmänhetens förtroende för polisen. Jag anser att polisen skyndsamt ska utarbeta ett system som gör det möjligt att identifiera poliser som bär skyddsutrustning. Jag vet att arbetar med frågan. utreder de arbetsmiljöaspekter som ett system för identifiering kan innebära. Ett sådant system får inte medföra att enskilda poliser riskerar att utsättas för våld eller hot om våld eller andra former av repressalier. Jag kommer att följa den fortsatta utvecklingen noga. Slutligen vill jag påminna om att regeringen beslutade att tillsätta en parlamentarisk kommitté med uppdraget att granska den ordinära tillsynen av polisen och åklagarväsendet. Syftet är att säkerställa medborgarnas krav på en demokratisk insyn och kontroll. Kommittén ska bl.a. överväga om regleringen, organisationen och handläggningsrutinerna för brottsanmälningar och klagomål mot anställda inom polisen och åklagarväsendet fyller de höga krav som måste ställas på en sådan verksamhet.
frs · GO121109 · 2001-05-08 00:00:00 — Svar på frågorna 2000/01:1108 om identifiering av poliser vid misstanke om brott och 1109 om identifikationsnummer på polisens skyddsutrustning har frågat mig om jag avser att vidta några åtgärder för att säkerställa att poliser kan identifieras vid misstanke om brott. har frågat mig om jag avser att verka för att en lagstiftning om obligatorisk märkning av polisens skyddsutrustning skyndsamt kommer till stånd. Jag besvarar frågorna i ett sammanhang. Alla medborgare är fria att på allmän plats anordna och delta i demonstrationer. Demonstrationsfriheten är ett centralt inslag i den svenska demokratin och ska så vara. Polisen har en viktig uppgift att upprätthålla allmän ordning och säkerhet bl.a. i samband med demonstrationer. Det uppdraget får aldrig utgöra ett hot mot den fria åsiktsbildningen. Det är tvärtom ett sätt att säkerställa att demonstrationer kan genomföras på ett sätt så att varken människor eller egendom kommer till skada. Polisen har stora befogenheter och får använda våld för att fullgöra sina uppgifter. Dessa befogenheter utövas av polisen under tjänsteansvar. Poliserna ställs ibland inför svårbemästrade situationer där de utsätts för allvarliga risker och tvingas därför att i vissa fall bära olika slags skyddsutrustning. Utrustningen kan i vissa fall minska möjligheterna att identifiera enskilda polismän. Samhället kräver av polisen att ett ifrågasatt händelseförlopp så långt som möjligt ska kunna klargöras. I det arbetet är det även viktigt att enskilda polismän kan identifieras. Öppenhet gagnar allmänhetens förtroende för polisen. Jag anser att polisen skyndsamt ska utarbeta ett system som gör det möjligt att identifiera poliser som bär skyddsutrustning. Jag vet att arbetar med frågan. utreder de arbetsmiljöaspekter som ett system för identifiering kan innebära. Ett sådant system får inte medföra att enskilda poliser riskerar att utsättas för våld eller hot om våld eller andra former av repressalier. Jag kommer att följa den fortsatta utvecklingen noga. Slutligen vill jag påminna om att regeringen beslutade att tillsätta en parlamentarisk kommitté med uppdraget att granska den ordinära tillsynen av polisen och åklagarväsendet. Syftet är att säkerställa medborgarnas krav på en demokratisk insyn och kontroll. Kommittén ska bl.a. överväga om regleringen, organisationen och handläggningsrutinerna för brottsanmälningar och klagomål mot anställda inom polisen och åklagarväsendet fyller de höga krav som måste ställas på en sådan verksamhet.
frs · GO121110 · 2001-05-02 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:1110 om behovet av hästgårdar har frågat mig vilka åtgärder jag tänker vidta för att tillgodose behovet av hästgårdar. Utredningen samlad hästpolitik är en första utgångspunkt för att bevara och utveckla hästsektorn i . Betänkandet har varit ute på remiss och remisstiden gick ut . Det kommer att ske en analys av remissvaren och jag ser med stort intresse fram mot denna. Utredningen och remissvaren kommer därefter att ligga till grund för de åtgärder som kan bli aktuella att vidta.
frs · GO121111 · 2001-05-02 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:1111 om handläggningstider för trafikskadade har frågat mig om vilka åtgärder jag avser att vidta för att förbättra handläggningen av trafikskadeärenden hos försäkringsbolagen. Frågan ställs mot bakgrund av att på regeringens uppdrag har undersökt försäkringsbolagens reglering av personskador inom trafikförsäkringen. slutsatser redovisas i rapporten och de trafikskadade av . konstaterar i rapporten att försäkringsbolagen överlag har tillfredsställande rutiner för handläggningen av dessa ärenden men att det finns stora skillnader i handläggningstiderna mellan bolagen. För att minska handläggningstiderna föreslår inspektionen att bolagen själva vidtar en rad åtgärder. Inspektionen förordar bl.a. att försäkringsbranschen, som ett komplement till den statistik över bolagens handläggningstider som presenteras av , offentliggör bolagens handläggningstider. Detta skulle enligt inspektionen skapa incitament för bolagen att korta handläggningstiderna. Ett annat förslag från är att regeringen bör utreda möjligheten att mjuka upp en bestämmelse i reglemente som innebär att försäkringsbolagen är skyldiga att inhämta nämndens yttrande i viktigare ersättningsfrågor. Rapporten har remitterats till flertalet berörda myndigheter och andra organ. Remissutfallet är blandat och ger inte något entydigt svar på frågan om varför handläggningstiderna är långa och vilka åtgärder som bör vidtas för att korta dem. De långa handläggningstiderna innebär ett stort lidande för dem som drabbats av en trafikskada och för deras familjer. Det är således av stor vikt att skaderegleringen inte tar mer tid än nödvändigt. Självklart är sådana skador som pisksnärtskador (whip lash-skador) komplicerade att utreda och bedöma, vilket leder till att handläggningen drar ut . Skaderegleringen får naturligtvis inte heller drivas så snabbt att kvaliteten i handläggningen brister. Det sistnämnda är dock inte något försvar av en långsam skadereglering av trafikskador. Regeringen har i olika sammanhang framhållit vikten av en god skadereglering, senast i samband med reformeringen av försäkringsrörelselagen. Vidare kan jag nämna att ett förslag till en ny försäkringsavtalslag, som bereds inom , kan antas komma att ställa tydliga krav på skyndsamheten i skaderegleringen. Det arbete som pågår inom hindrar inte att försäkringsbranschen redan nu själv vidtar åtgärder i syfte att korta handläggningstiderna. Förslaget från att branschen ska offentliggöra bolagens handläggningstider kan vara ett effektivt sätt att skapa incitament för bolagen att korta handläggningstiderna.
frs · GO121112 · 2001-05-02 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:1112 om marksanering har frågat mig om jag vidtagit någon åtgärd för att utarbeta karakteriserings- och klassificeringssystem för marksaneringsarbetet. I arbetet med att planera för åtgärder för efterbehandling och sanering av förorenade områden ingår att genomföra inventeringar. För att identifiering och bedömning av bl.a. risker ska ske med hög säkerhet och på ett enhetligt sätt har vägledningar tagits fram av (Rapport 4918). Inom ett förorenat område finns i de flesta fall flera föroreningar. En bedömning av föroreningarnas farlighet kan lämpligen baseras på Kemikalieinspektionens föreskrifter och klassificeringar som omfattar ett stort antal kemikalier. När det gäller förorenade massor pågår ett flertal utredningar för att utarbeta riktlinjer och klarlägga nivåer för klassificering för den här typen av avfall. Bl.a. håller i i samarbete med på att utarbeta en vägledning för hur saneringsmassor ska klassificeras för deponering. har ansvar för att samordna efterbehandlingsarbetet nationellt och därmed för att förmedla resultatet av utredningarna till övriga regioner. Hantering av farligt avfall regleras i förordningen om farligt avfall tillsammans med förordningen om miljöfarlig verksamhet och hälsoskydd. har således redan tagit initiativ för att utarbeta karakteriserings- och klassningssystem för marksaneringsarbete, varför jag inte finner anledning att vidta några andra åtgärder i frågan.
frs · GO121113 · 2001-05-02 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:1113 om gamla fiskehamnar har frågat mig vad jag avser att vidta för åtgärder för att de kulturhistoriskt värdefulla små fiskehamnarna ska kunna bevaras. Av lagen (1988:950) om kulturminnen m.m. följer att ansvaret för att skydda och bevara vår kulturmiljö delas av alla. Det statliga ansvaret kommer till uttryck i kulturminneslagens bestämmelser och genom möjligheterna till statliga bidrag. är central myndighet för frågor som rör kulturmiljön och kulturarvet. På regional nivå har länsstyrelserna det statliga ansvaret för kulturmiljön och beslutar t.ex. i frågor om byggnadsminnen och fördelar bidrag till kulturmiljövård. Bevarandeåtgärder för kulturhistoriskt värdefulla hamnar uppmärksammas i flera sammanhang. Bl.a. har Miljövårdsberedningen i sitt betänkande Levande skärgård (SOU 2000:67) lämnat förslag som gäller kulturmiljön. Ett av förslagen innebär att länsstyrelserna, i samverkan med kommuner och berörda lokala och regionala aktörer, ska identifiera de geografiska områden där ytterligare skydd av olika slag är motiverade med hänsyn till natur-, kultur- och rekreationsvärdena. Vidare har föreslagits att och ska få i uppdrag att utarbeta en nationell strategi för hur bl.a. kust- och skärgårdsområdenas samlade kulturvärden bör bevaras och utvecklas långsiktigt. Hamnar uppmärksammas också inom Nordiska ministerrådets projekt . Genom i län har jag erfarit att en förstärkning skett av medel till kulturmiljövård i länet sedan föregående budgetår och att i fattade beslut om att ge Regionmuseet/landsantikvarien i i samarbete med Kulturmiljö i uppdrag att utreda de kulturhistoriskt värdefulla hamnarna.
frs · GO121115 · 2001-05-03 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:1115 om tillämpningen i av de minimis-regeln har frågat näringsministern om regeringen tänker använda sig av möjligheten att med hjälp av regel om försumbart stöd återigen sänka arbetsgivaravgiften för företag i stödområdet, som tidigare hade en sådan nedsättning. Arbetet i regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på frågan. beslutade att inte godkänna stödformen nedsatta socialavgifter. Regeringen har lagt ned mycket arbete för att behålla stödformen. Jag har bl.a. personligen haft överläggningar med den ansvarige kommissionären och argumenterat för ett godkännande. Regeringen har tidigare uttalat att, om ett negativt beslut skulle bli resultatet av prövningen, ska regeringen föreslå åtgärder som på andra sätt förbättrar förutsättningarna för näringslivet i de områden som tidigare haft nedsatta socialavgifter. Regeringen vidtar därför bl.a. särskilda åtgärder för att företag i regionalpolitiskt prioriterade regioner ska få tillgång till modern informationsteknik till konkurrenskraftiga priser. Regeringen har vidare givit Verket för näringslivsutveckling i uppdrag att utarbeta ett särskilt program för att främja användningen av modern informationsteknik, för att förbättra förutsättningarna för näringslivet i främst de områden som har haft nedsatta socialavgifter. Den regionalpolitiska utredningen har i sitt betänkande föreslagit en kraftig utvidgning av stödformen nedsatta socialavgifter. Förslaget är en generell nedsättning av sociala avgifter för företag med högst 50 anställda i stödområde A. En nedsättning av denna storleksordning inom ramen för kommissionens regler om försumbart stöd skulle dock högst kunna omfatta cirka 10 personer per företag. Inom dessa regler är inte heller vissa näringar stödberättigade: Kol- och stål-, jordbruks- och fiske- samt transportsektorerna. Den föreslagna stödformen är även problematisk från andra synpunkter. Den skulle bl.a. också innebära att företag som får nedsättning inte utan vidare skulle kunna få vissa andra viktiga företagsstöd, t.ex. landsbygdsstöd. Även denna stödform ryms nämligen, tillsammans med ett antal andra företagsfrämjande åtgärder, inom ramen för försumbart stöd. Den ojämna utvecklingen mellan olika delar av riskerar att skapa ökade klyftor mellan människor och regioner och i förlängningen därmed både tillväxt- och välfärdsproblem. Regeringen anser att hela landets resurser ska tas till vara på ett sätt som främjar den sammanlagda tillväxten. avser regeringen att lägga fram en proposition om en förnyad regionalpolitik för hela landet. kan jag inte uttala mig om vilka förslag regeringen kommer att lägga.
frs · GO121116 · 2001-05-02 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:1116 om information till har frågat mig om vilka åtgärder jag avser vidta för att säkerställa att ledamöter tidigt får tillgång till korrekt information om tillståndet i Försvarsmakten. Med anledning av de nu aktuella problemen i Försvarsmaktens ekonomi har både Försvarsdepartementet och Försvarsmakten genom särskilda föredragningar informerat försvarsutskottet. I övrigt informeras inom ramen för de gängse kontakterna mellan statsmakterna genom bl.a. den ekonomiska vårpropositionen och budgetpropositionen. Vidare har även tillgång till Försvarsmaktens årsredovisning, budgetunderlag och kvartalsrapporter med medföljande prognoser. kommer även framgent att hållas fortlöpande informerat om Försvarsmaktens ekonomiska situation.
frs · GO121117 · 2001-05-02 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:1117 om prövningsrätt för elever har frågat mig om jag är beredd att ta initiativ till att prövningsrätt skapas för elever i grund- och gymnasieskolan genom att t.ex. en prövnings- och ansvarsnämnd inrättas. Jag förstår frågan som att med prövningsrätt här avses en möjlighet för eleverna att få lärarnas bedömningar vid t.ex. betygssättning prövad. skollagskommitté (U 1999:01) har till uppdrag att bl.a. utreda och föreslå hur en ökad rättssäkerhet för eleverna kan åstadkommas. Enligt vad jag erfarit pågår arbete i kommittén inom det område frågan avser. Kommittén ska redovisa uppdraget och jag vill inte föregripa dess arbete.
frs · GO121118 · 2001-05-09 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:1118 om barns övervikt har frågat mig om vad jag avser att vidta för åtgärder för att förebygga att barn drabbas av ohälsa till följd av onormal viktuppgång. Det är väl känt att övervikt innebär en ökad risk för ohälsa. Det är också känt att vi globalt sett går mot en alltmer överviktig befolkning. Även i är trenden tydlig och enligt betänkande är av befolkningen överviktig i vårt land. Problemet består av ett för högt energiintag i kombination med ett alltför stillasittande liv. Särskilt alarmerande är att barn och ungdomar är drabbade. Åtskilligt görs för att bromsa och motverka denna utveckling. Skola och förskola är här viktiga arenor. Ämnet Idrott och Hälsa syftar till att ge barn och ungdomar sunda levnadsvanor. Stöd till ungdomsidrotten, simundervisning och skolans hemkunskapsundervisning är också motkrafter. Regeringen har givit i uppdrag att driva kampanjen . I denna kampanj utgör barn och ungdomar en viktig målgrupp. I slutbetänkande handlar ett mål om ökad fysisk aktivitet och ett annat om goda matvanor. Barn och ungdomar utgör en särskild målgrupp i dessa sammanhang. Minskad övervikt i befolkningen är ett mål. Ett brett utbud av åtgärder föreslås av kommittén för att öka den fysiska aktiviteten och förbättra matvanorna. Fysisk aktivitet och matvanor följer tydliga sociala mönster och är kopplade till levnadsvillkoren i stort. De med kortast utbildning motionerar minst och äter mindre hälsosamt än de med längre utbildning. Att minska dessa skillnader utgör en särskild utmaning. Remissvaren över kommitténs betänkande behandlas i och en folkhälsoproposition planeras läggas fram för .
frs · GO121119 · 2001-05-08 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:1119 om barnförsäkringar har frågat mig vilka åtgärder jag kommer att vidta för att lagstiftningen ändras så att vissa grupper av barn inte ställs utan möjlighet att få skydd av privat personförsäkring. Frågan tar sikte på försäkringsbolags möjlighet att vägra teckna personförsäkringar för barn som har fötts för . Det finns ingen kategorisk rätt för barn @ eller vuxna @ att teckna en personförsäkring. Men normalt ligger det i försäkringsbolagets intresse att ge försäkringstäckning. När detta vägras lär det i de flesta fall bero på att bolaget anser att den risk som ska täckas är alltför stor. Inom pågår ett arbete på en ny lag om försäkringsavtal, som ska ersätta försäkringsavtalslagen (1927:77). I det underlag som arbetet bygger på, bl.a. betänkande Personförsäkringslag (SOU 1986:56), finns ett förslag till en bestämmelse om s.k. kontraheringsplikt vid personförsäkring, dvs. en skyldighet för försäkringsbolaget att teckna en sådan försäkring. Förslaget innebär att ett försäkringsbolag ska kunna avslå en ansökan om en sådan personförsäkring som bolaget normalt tillhandahåller allmänheten bara om det finns saklig grund att göra detta med hänsyn till risken för försäkringsfall eller någon annan omständighet. Ett avslagsbeslut ska i sista hand kunna prövas av domstol. En bestämmelse med motsvarande innebörd finns i konsumentförsäkringslagen (1980:38), men den gäller bara för skadeförsäkring och inte för personförsäkring. Frågan om kontraheringsplikt övervägs alltså nu i , och tanken är att längre fram ska få ta ställning till den i samband med att en proposition med förslag till en ny lag om försäkringsavtal läggs fram. Avslutningsvis kan jag tillägga att i samarbete med Handikappförbundens Samarbetsorgan genomför en undersökning av försäkringsbolagens praxis i fråga om riskbedömningen vid personförsäkring, däribland barnförsäkring. Arbetet beräknas vara avslutat . kommer att ta del av undersökningen.