ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · GO11670 · 2001-02-12 00:00:00 — Fråga 2000/01:670 av () till statsrådet om förstärkt konsumentskydd Om det är snyggt och tryggt i kollektivtrafiken och om det går rätt och tätt så väljer konsumenterna ett miljövänligt alternativ i stället för att ta bilen. Men i ett pressmeddelande från (lokaltrafik) har jag nu läst att resandet minskat rejält på pendeltågssidan. Detta är djupt olyckligt med tanke på miljön i området. Anledningen till nedgången är självklart den låga kvalitet som har erbjudits pendeltågresenärerna kunderna @ konsumenterna. Även annan tågtrafik har problem med att hålla tidtabellerna och kunderna litar inte längre på att de kan komma fram . Om kollektivtrafiken ska ha någon möjlighet att ta marknadsandelar inom trafikområdet behöver den erbjuda dem som reser en god miljö och de resande måste kunna lita på och känna förtroende för att trafiken fungerar. har ett bra konsumentskydd när det gäller paketresor till soliga länder, till exempel. Men när det gäller tågresor inom eller pendeltågsresor gäller inga garantier. Konsumenter, som har köpt färdbiljett eller , får ingen ersättning för inställda eller försenade tågavgångar. Min fråga till statsrådet är: Ämnar ministern vidtaga några åtgärder för att konsumenterna ska få ett starkare skydd vid t.ex. undermålig kollektivtrafik?
fr · GO11671 · 2001-02-12 00:00:00 — Fråga 2000/01:671 av () till socialminister om kvinnomord mördades en kvinna av sin exmake utanför sin dotters dagis. Kvinnan hade med hjälp fått flytta från till för att undgå vidare misshandel av sin exmake. Dock hittade han henne och stack ned henne brutalt med 24 knivhugg. Det här var det senaste av kvinnomord i som drabbar kvinnor med våldsbenägna män. mördas ca 20 kvinnor av sina män eller exmakar. Kvar lämnas barnen som får sin mördare till far som vårdnadshavare. reglerar vårdnad och umgänge och talar om barnens rätt till båda föräldrarna, vilket är en självklarhet i de flesta fall. En pappa som mördar en moder har däremot kraftigt åsidosatt sitt barns rätt till en trygg uppväxt och borde därför omgående fråntas vårdnaden och en tillfällig vårdnadshavare utses. Denna utredning kan ta år. hinner barnen rota sig i familjehemmet och det kan då bli stora svårigheter för exempelvis den mördade moderns släktingar att då bli vårdnadshavare. Utifrån barnens bästa måste processen med dessa långa utredningar ses över och minskas ned . Min fråga till socialminister är: Vilka åtgärder tänker socialministern vidta för att lagen först och främst ska se till barnets bästa i de fall som redovisats och att inte fadern med automatik får kvarstå som vårdnadshavare?
fr · GO11672 · 2001-02-12 00:00:00 — Fråga 2000/01:672 av () till näringsminister om travsporten Svensk travsport halkar efter i den internationella konkurrensen. sprang svenska hästar in mer pengar utomlands än vad utländska hästar sprang in i . springer utländska hästar in dubbelt så mycket i som de svenska gör utomlands. Näringen som sådan sysselsätter 15000 personer. Ingen näring ska leva på subventioner. Men när det gäller travsporten är konkurrenssituationen ofördelaktig för svensk del. Är näringsministern beredd att medverka till att denna näring beskattas som näring, och att den får delta på den internationella spelmarknaden i öppen konkurrens?
fr · GO11673 · 2001-02-12 00:00:00 — Fråga 2000/01:673 av () till kulturminister om afrikanska koloni grundades den svenska slavhandelskolonin på . Vasaborgen uppfördes i svensk granit av 250 slavar. Borgen ligger i nuvarande och kallas Cape Castle. Den är nu renoverad med medel från och den är också uppförd på . Den har bivit ett frekventerat turistmål. Mörka partier av vår historia behöver också belysas och manifesteras. Är kulturministern beredd att på plats och i samverkan med myndigheter skapa någon form av permanent utställning av afrikanska verksamhet ?
fr · GO11674 · 2001-02-12 00:00:00 — Fråga 2000/01:674 av () till utbildningsminister om invandrares inlärning av svenska Många personer som kommit från andra länder har problem med det svenska språket. Det är besvärande på många sätt. Dels är det lätt att känna sig utanför om man inte kan kommunicera i det dagliga livet, dels är det svårare att få arbete. För en person som upplevt traumatiska situationer är det särskilt viktigt att känna sig som en i gruppen. Språkförståelsen är då en avgörande faktor. Enligt uppgift så kan invandrare välja om han eller hon vill läsa svenska på gymnasium eller först gå svenska 1 och 2 som är en lättare form av utbildning. Det verkar naturligtvis rimligt att man själv ska få välja fritt men risken finns att man överskattar sin språkliga förmåga och väljer en för hög nivå. För den som då inte klarar gymnasienivån kan det skada självförtroendet och man kanske inte vågar fortsätta språkutbildningen. underlättar det för alla, även för de som utbildar, om personen har de mest grundläggande kunskaperna i det svenska språket innan man börjar den gymnasiala utbildningen. En tänkbar lösning är att man inför ett test av alla svenska språkets delar inför gymnasieansökan. Testets syfte är att mäta att man har kunskaper som minst motsvarar kurserna svenska 1 och 2. Vilka åtgärder avser utbildningsministern vidta för att invandrare alltid ska ha adekvata språkkunskaper innan man påbörjar en gymnasial utbildning i det svenska språket?
fr · GO11675 · 2001-02-13 00:00:00 — Fråga 2000/01:675 av () till justitieminister om i Så sent som talade regeringen i budgetpropositionen om att antalet poliser ska öka och att en satsning ska ske på närpolisverksamheten. I samma proposition talas om betydande nya resurser. Verkligen är en helt annan. är det polisdistrikt i landet som överskrider sin budget mest. Det handlar om . Polisens ackumulerade underskott efter 2001 beräknas bli 53 miljoner. beräknas underskottet uppgå till 163 miljoner. I praktiken handlar det om att Polisen inte får de resurser som behövs till den verksamhet som ska utföras. Polisen i ekonomiska situation är förödande. Om inte nya resurser tillförs Polisen i kommer det sannolikt att leda till uppsägningar inom Polisen och minskad trygghet i . Det kommer också att innebära att Polisen kommer att ha lån på mer än halva verksamheten 2004. Detta rimmar illa med regeringens mål om fler poliser på gator och torg. Polis, åklagare och domstolsväsen måste få mer resurser för att människor ska känna sig trygga. Detta gäller alla innevånare i . Demokratin fordrar att rättsväsendet fungerar. När otryggheten breder ut sig och när laglösheten firar nya triumfer på rättssamhällets bekostnad, då kan medborgarna tappa förtroendet för rättssamhället och tilltron till politiken svikta. Vilka åtgärder ämnar statsrådet vidta för att polisverksamheten i ska få de resurser som behövs för att verksamheten ska kunna bedrivas på det sätt som regeringen själv angivit?
fr · GO11676 · 2001-02-13 00:00:00 — Fråga 2000/01:676 av () till justitieminister om polisens verksamhet i Polisens verksamhet runtom i hela hotas på grund av bristen på pengar. Läget är så allvarligt att polisstyrelsen i länet valt att inte godkänna sin egen verksamhetsplan! Överhängande besparingskrav som medför friställande av poliser är inte rätt metod att möta våld och brott i samhället. Uppsägning av personal bidrar också till att de senast anställda får gå först, det medför att medelåldern inom poliskåren blir fortsatt hög. Det underlättar heller inte den nyrekrytering av poliser som är nödvändig. Jag vill även göra justitieministern uppmärksam på att den polisiära verksamheten som sker vid vår gräns borde tillföras extra resurser med tanke på den trafik av olika slag som sker över gränserna. Att ytterligare försämra polisens möjligheter att genomföra det arbete som förväntas av dem kan jag som värmlänning inte acceptera. Regeringen måste bestämma sig. Ska vi ha en väl fungerande polisverksamhet ute i landet så måste mer resurser tillföras. Jag vill därför fråga. Vilka åtgärder är justitieministern beredd att vidta för att polisverksamheten i ska kunna uppfylla ambitionerna i verksamhetsplanen?
fr · GO11677 · 2001-02-13 00:00:00 — Fråga 2000/01:677 av () till justitieminister om resursbristen inom polisen i Polisen i klarar inte sina åtaganden på grund av brist på pengar. Verksamheten bedrivs delvis på kredit. JO har kritiserat Polisen för höga utredningsbalanser. har lägst anslag i landet för polisverksamhet. Polisarbete är en statlig kärnverksamhet, som en rättsstat inte kan eller får avstå ifrån att bedriva. Polisens förtroendekapital hos medborgarna minskar om inte polisen får möjlighet att klara sin ekonomi. Vilka åtgärder avser justitieministern att vidta för att Polisen i i fortsättningen ska kunna upprätthålla en långsiktig polisverksamhet i länet utan att behöva använda sig av krediter?
fr · GO11678 · 2001-02-12 00:00:00 — Fråga 2000/01:678 av () till näringsminister om småföretagens problem med kommunala bolag Regeringen har i propositionen (1999/2000:140) Konkurrenspolitik för förnyelse och mångfald talat om att offentliga aktörer inte får agera på konkurrensmarknader så att det privata företagandet hämmas. Regeringen föreslår dock inte några åtgärder på området, trots att det är väl belagt att det offentliga ibland agerar just så att privat företagande skadas. Detta framgår bl.a. av Statskontorets rapport 2000:16, Staten som kommersiell aktör @ omfattning och konkurrenseffekter. Kommunallagen säger att kommuner bara får driva allmännyttig näringsverksamhet som dessutom inte får ha vinstsyfte. Men sanktionerna mot kommuner som överträder gränserna är svaga. Kommuner bedriver t.ex. tvättjänster, fastighetsskötsel, gym, bageri, städning eller catering. Många småföretag drabbas. Det behövs tydligare regler för den kommunala verksamheten. Regeringen har tagit vissa initiativ för att komma till rätta med problemen. inrättades Rådet för konkurrens på lika villkor mellan privat och offentlig sektor (N1997:08). Rådet ska verka och ska söka undanröja de konkurrensproblem som finns mellan offentlig och privat sektor. I rådet finns representanter för både den offentliga sidan och den privata. Rådet har emellertid inga sanktionsmöjligheter. Avser näringsministern verka för att sanktioner införs mot kommuner som bedriver kommersiell verksamhet?
fr · GO11679 · 2001-02-13 00:00:00 — Fråga 2000/01:679 av de () till finansminister om reklamskatten För direkt reklam (reklamtrycksaker) uttas ingen reklamskatt. För reklam i en inlaga i exempelvis DN är reklamskatten . För reklam i en inlaga i en tidskrift som t.ex. Dagens Arbete är reklamskatten . För reklam i TV, radio och på Internet uttas ingen reklamskatt. Både finansministern och statsrådet har gjort uttalanden om att reklamskatten är orättvis och svår att kontrollera och tillämpa samt att den när det statsfinansiella läget medger det bör avskaffas. Vi har dock ännu inte sett något förlag om att avskaffa denna skatt. När avser regeringen lägga fram förslag om en slopad reklamskatt?
fr · GO11680 · 2001-02-13 00:00:00 — Fråga 2000/01:680 av de () till finansminister om sänkt ölskatt Den tycks ha svårt att enas om de höga svenska ölskatterna ska sänkas eller inte. Medan regeringen funderar ökar i alla svenska städer och samhällen den organiserade kriminella verksamheten med maximal service och med leverans dygnet runt. Införseln från andra länder ökar, bl.a. beroende på ökade införselkvoter. Allt detta får till följd att ett antal bryggerijobb försvinner i . Det är viktigt att svensk bryggerinäring får hyggliga konkurrensvillkor med omvärlden och då speciellt med närliggande länder. Sänkta ölskatter till dansk nivå skulle kunna vara ett första steg. Avser regeringen att lägga fram förslag om sänkta ölskatter?
fr · GO11681 · 2001-02-13 00:00:00 — Fråga 2000/01:681 av de () till finansminister om om I senaste rapport om efterlyses återigen en rad strukturella reformer. Bl.a. efterlyses lägre offentliga utgifter, sänkt inkomstskatt genom en höjning av brytpunkten för den statliga skatten samt slopad förmögenhetsskatt. framhåller att vissa åtgärder har vidtagits, men att behovet av ytterligare reformer är stort. tycker sig se en allt lägre ambition att vidta ytterligare åtgärder hos den . Det svenska skattesystemet står inför nya utmaningar i en alltmer internationaliserad ekonomi, vilket kommer att underminera skattebaserna och därmed minska skatteinkomsterna, påpekar . Jag är väl medveten om att regeringen har tillsatt en enmansutredning med uppgift att belysa internationaliseringens betydelse för svenska skattebaser och framtida struktur. Den ska dock inte vara färdig förrän . Avser regeringen att föreslå ytterligare åtgärder med anledning av ?
fr · GO11682 · 2001-02-13 00:00:00 — Fråga 2000/01:682 av () till jordbruksminister om låga födelsetal har det fötts mycket få barn i . Åren 1997@1999 har fruktsamhetstalet stannat på ett så lågt värde som 1,5. Det är den lägsta nivån som någonsin noterats i . avlider det fler människor än det föds. Födelsetalen är främst ett uttryck för hur människor värderar möjligheterna att förena familjebildning, arbetsliv och försörjning. En orsak till tveksamheten till familjebildning är att skatterna tvingar båda föräldrarna att heltidsarbeta, en annan den alltjämt betydande arbetslösheten. Min fråga till jämställdhetsministern är: Vilka skattesänkningar ämnar ministern vidta för att göra det lättare för människor att förena familjebildning, arbetsliv och försörjning?
fr · GO11683 · 2001-02-13 00:00:00 — Fråga 2000/01:683 av () till jordbruksminister om förslaget om pappamånader Många pappor vill vara hemma med sina barn. Det är dock svårt för många familjer att låta papporna vara hemma med barnen eftersom det ofta är de som tjänar mest. Berörda familjer förlorar alltför mycket pengar på att låta pappan vara hemma och ersättningen "slår i taket". Trots detta föreslår regeringen att man ska ha lagstadgade pappamånader, vilket leder till ökat inkomstbortfall för många familjer. Vägen borde i stället vara att stärka de ekonomiska incitamenten för pappor att vara hemma med barnen. Min fråga till jämställdhetsministern är: Vilka åtgärder ämnar jämställdhetsministern vidta för att ge de pappor som vill vara hemma med sina barn möjlighet att vara det utan att familjen ska förlora orimligt i inkomst?
fr · GO11684 · 2001-02-13 00:00:00 — Fråga 2000/01:684 av () till jordbruksminister om Nya Livet Regeringen är oroad över att det föds för få barn i . Därför ger man är ordförande i ut magasinet Nya Livet. Magasinet delas ut via försäkringskassorna till alla som föder barn. Magasinet innehåller tips på hur man får livet att fungera med barn och ska således fungera som en hjälpreda i hur man får vardagen att gå ihop. Den kommer även med oklart syfte att delas ut till utländska gäster som kommer till . Min fråga till jämställdhetsministern är: Vilka åtgärder avser jämställdhetsministern vidta för att utvärdera vilka effekter satsningen på tidningen ger?
fr · GO11685 · 2001-02-13 00:00:00 — Fråga 2000/01:685 av () till socialminister om den nya fattigdomen Barnfamiljernas standard har sänkts jämfört med andra gruppers. Framför allt har ensamstående med barn upplevt en kraftig försämring. Antalet ensamstående mödrar som lever under socialbidragsnormen tredubblades under åren 1991@1997. Andelen barn som lever under socialbidragsnormen fördubblades . Det är oacceptabelt. Min fråga till socialministern är: Vilka åtgärder ämnar socialministern vidta för att unga familjer ska kunna leva på sin lön?
fr · GO11686 · 2001-02-13 00:00:00 — Fråga 2000/01:686 av () till socialminister om den offentliga personalpolitiken Unga lågutbildade kvinnor avvaktade med att föda barn . Barnafödandet har i socialdemokraternas blivit en klassfråga. Kvinnor med god förankring på arbetsmarknaden och stabila inkomster föder i större utsträckning än andra kvinnor barn. Många kvinnor som arbetar inom den offentliga sektorn får inte, trots trogen tjänst, fast anställning. Eftersom den offentliga sektorn sällan är vidare framstående som arbetsgivare förblir många unga kvinnor vikarier, år . Det innebär att de lever under otrygga arbetsförhållanden och med en alltför osäker arbetsinkomst för att våga skaffa barn. Min fråga till socialministern är: Vilka åtgärder ämnar socialministern vidta för att ge unga kvinnor en bättre ställning på arbetsmarknaden genom en stärkt personalpolitik i offentlig sektor?
fr · GO11687 · 2001-02-14 00:00:00 — Fråga 2000/01:687 av () till justitieminister om reglerna för vapenattrapper I flera teknikbutiker och via postorder kan man köpa en komplett rånarutrustning. Det handlar om rånarluvor och vapenattrapper, s.k. soft air guns. Inte ens en duktig och erfaren polis kan se skillnad på en riktig pistol och en soft air gun förrän man kommer riktigt nära eller håller i den, menar företrädare för vapengrupp. Attrapperna t.o.m. laddas som riktiga vapen med mantelrörelse, s.k. blow back. Samtliga vapen är försedda med en 18-årsgräns, men frågan är om den efterlevs. Det är just soft air guns som tonåringar beväpnar sig med när de utför s.k. ungdomsrån, där de rånar jämnåriga på mobiltelefoner och kontanter. I är reglerna mot soft air guns mycket hårdare än i . Där måste attrapperna vara knallröda eller knallgula. Ertappas man i med ett vapen med det utseende som de har i kan man gripas för olaga vapeninnehav, vilket medför fängelsestraff. Avser justitieministern att vidta åtgärder för att skärpa reglerna mot vapenattrapper, så att exempelvis soft air guns ska bli lättare att skilja från riktiga pistoler?
fr · GO11688 · 2001-02-14 00:00:00 — Fråga 2000/01:688 av () till justitieminister om handläggningstiderna för brottsutredningar Misshandel, stöld, snatteri och rattfylla står för en tredjedel av alla anmälda brott i . Ändå bara hälften av dem upp . Resten tar upp till . Det är som i en unik studie tittat närmare på just de här brotten. I samtliga undersökta fall var gärningsmannen känd men ändå tar handläggningen av ärendet enligt RRV. De kritiserar också att så många brott av den här typen avskrivs. Exempelvis går av alla som misshandlat någon fria. RRV menar att hanteringen av brottsärenden skulle kunna gå mycket snabbare om polis, åklagare, domstolar och kriminalvård samarbetade bättre med varandra. Enligt rapporten går den mesta av tiden åt till att vänta på nästa åtgärd från någon annan del av rättsväsendet. Det aktiva arbetet står bara för 2@3% av tiden. Om de långa handläggningstiderna och det undermåliga samarbetet fortsätter menar RRV att medborgarnas förtroende för rättsväsendet riskerar att raseras. Vad avser justitieministern att göra för att förkorta handläggningstiderna för brott?
fr · GO11689 · 2001-02-14 00:00:00 — Fråga 2000/01:689 av () till finansminister om ekonomiska ersättningar till gode män och förvaltare "Massuppsägning av gode män hotar i ". Rubriken är hämtad från en tidning i . Efter detta har jag också fått ärendet på mitt bord för åtgärd. Det är de nya skattereglerna för gode män och förvaltare som förändrats . Det påpekas att man självklart är beredd att betala vanlig inkomstskatt, men att också betala arbetsgivaravgift och särskild löneskatt anses som "horribelt". Också då det gäller resorna medför de nya reglerna att gode mannen inte har sin bostad som "bostadsort" vilket får till resultat att gode mannen @ som inte kommer upp till grundavdraget på 7000kr @ inte får någon reseersättning för sitt uppdrag. Rimligt vore att bostaden ska vara tjänsteställe. Motsvarande vore att vi riksdagsledamöter skulle ha /som tjänsteställe och inte få någon ersättning då vi använder bilen vid våra resor i hemlänet. Avser statsrådet att vidtaga åtgärder så att nämnda regler ändras?
fr · GO11690 · 2001-02-14 00:00:00 — Fråga 2000/01:690 av () till finansminister om ekonomiska rekommendationer till blev det första EMU-landet som får svart på vitt att man är fri att föra en självständig finanspolitik. Detta i och med att EU:s finansministrar ställde sig bakom rekommendation och tillrättavisar för dess ekonomiska politik. Agerandet gentemot visar med all tydlighet att ett inträde i EMU är att ge upp suveräniteten över den egna statsbudgeten. EU uppmanar nu att ta åt sig av kritiken och justera sin tilläggsbudget . Detta är definitivt ett steg mot en harmonisering av EU-ländernas ekonomiska politik. Hur kan som EU:s ordförandeland acceptera att får en tillrättavisning, för att de i sin budget vill satsa på den offentliga sektorn? Finansminister borde åtminstone ha sett till att inte deltagit i beslutet. Med anledning av detta vill jag fråga: Hur avser finansministern att försvara enskilda medlemsländers rätt att föra en självständig politik utan att få tillrättavisningar av EU?
fr · GO11691 · 2001-02-14 00:00:00 — Fråga 2000/01:691 av () till näringsminister om diskriminering i arbetslöshetsförsäkringen fattade beslut om förändringar i arbetslöshetsförsäkringen som trädde i kraft . Ett inslag i lagstiftningen är att man kan få sin dagpenning nedsatt med 25@40% om man "genom sitt uppträdande vållar att en anställning inte kommer till stånd". Likaledes kan man avstängas från rätt till ersättning om man "skilts från arbetet på grund av otillbörligt uppförande". Diskrimineringslagen inkluderar inte människor med ett könsöverskridande beteende. Risken är att transpersoners livsstil kan uppfattas som "otillbörligt uppförande" på arbetsplatsen, av handläggare på arbetsförmedlingen och av arbetsgivare. Min fråga till är: Vilka åtgärder är regeringen beredd att vidta för att skydda transsexuella, transpersoner och människor med ett könsöverskridande beteende från att mista sin arbetslöshetsersättning, alternativt få den nedsatt, på grund av diskriminerande beteende från bl.a. arbetsgivarsidan?
fr · GO11692 · 2001-02-14 00:00:00 — Fråga 2000/01:692 av () till statsrådet om deltidssjukskrivning vid studier Om man väljer att studera är det viktigt att hålla sig frisk, och inte drabbas av en deltidssjukskrivning. Regelverket förmår inte se till denna grupps bästa. Vid en deltidssjukskrivning på exempelvis minskar studiemedlet . kan inte betala ut de resterande procenten eftersom sjukpenningen är vilande om man inte har några arbetsinkomster vid sidan av sina studier. Den deltidssjukskrivne betraktas alltså paradoxalt nog som deltidsarbetslös, men är inte berättigad till a-kassa för den tid man inte studerar, för i så fall skulle arbetsförmedlingen behöva sätta dem i åtgärd. Vad avser socialförsäkringsministern göra för att underlätta deltidssjukskrivna studenters ekonomiska situation?
fr · GO11693 · 2001-02-14 00:00:00 — Fråga 2000/01:693 av () till socialminister om särbehandlingen av kvinnor Det är allmänt känt att kvinnor som grupp ofta behandlas diskriminerande inom speciellt vården. Detta gäller särskilt äldre kvinnor. för behandling och forskning har som regel utgått från männens behov och förutsättningar. Medicinska normalvärden är i stor utsträckning grundade på männens fysik. Kvinnor är således i allmänhet det onormala undantaget. Det senaste exemplet på diskriminering inom vården handlar i dagens debatt om att äldre kvinnor ordineras mer, billigare, äldre och därmed sämre läkemedel än män. Ett annat exempel är att dödligheten vid öppen hjärtkirurgi är högre för kvinnor än för män. Kunskapen om kranskärlssjukdomarna hos kvinnor är också lägre än vad den är om mäns kranskärlssjukdomar. Min fråga till socialministern är: Hur tänker regeringen arbeta för att göra hälso- och sjukvården och den medicinska forskningen jämställd?