ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
frs · GO121651 · 2001-09-18 00:00:00 — Svar på frågorna 2000/01:1651 om åtgärder mot kommersiell sexuell exploatering av barn och 1658 om barnsexhandeln i har frågat mig vad jag gjorde under ordförandeskapet för att göra frågan om kommersiell sexuell exploatering av barn till en högprioriterad fråga. har frågat socialministern vad han avser vidta för åtgärder för att stoppa barnsexhandeln. Arbetet i regeringen är så fördelat att det är jag som ska besvara frågan. Eftersom båda frågorna berör samma ämne besvarar jag dem i ett sammanhang. Båda frågeställarna tar sin utgångspunkt i den av ECPAT presenterade studien sexuell exploatering av barn i . ECPAT konstaterar i sin rapport att resultaten inte kan tolkas med exakthet och att ett av syftena med rapporten är att fästa uppmärksamhet på att barn utnyttjas i sexuell handel i . Enligt min mening finns det tre skäl till att resultaten måste tolkas med ytterst stor försiktighet, nämligen att det saknas referensperiod, det finns stora mätfel och det finns ett mörkertal. Det gör det svårt att tolka resultatet på ett korrekt sätt. Jag vill därmed på intet sätt förringa hur allvarligt det är för de barn som utsätts för sexuell exploatering, tvärtom tar jag frågan på största allvar. Frågan om människohandel, särskilt med kvinnor och barn, var en högprioriterad fråga för hela regeringen under ordförandeskapet. Frågan fördes framåt och det slöts en politisk överenskommelse om stora delar av ett rambeslut i ministerrådet om åtgärder mot människohandel. En broschyr, Vi bekämpar handel med kvinnor och barn, togs fram för att belysa frågan ur olika perspektiv. har regeringen tagit flera initiativ för att stärka barnets rättigheter, särskilt när det gäller att skydda utsatta barn oavsett skälet till deras utsatthet. Bl.a. tillsattes den parlamentariska Kommittén mot barnmisshandel som haft till uppgift att utreda barnmisshandel och därmed sammanhängande frågor. Kommittén överlämnade sitt slutbetänkande Barnmisshandel @ Att förebygga och åtgärda (SOU 2001:72) till mig. I kommitténs förslag till definition av barnmisshandel nämns särskilt de barn som utsätts för sexuella övergrepp. Kommittén har grundligt utrett vilka behov som finns av lagändringar och kompetenshöjande åtgärder för att förbättra kvaliteten på samhällets insatser och öka skyddet för barn. Här finns flera förslag som syftar till att öka kompetensen inom , hälso- och sjukvården samt förskola, skola och fritidshem och inom rättsväsendet, precis som efterlyser. Betänkandet kommer att remissbehandlas och därefter beredas inom på sedvanligt sätt. I det arbete som pågår med att revidera och uppdatera den svenska handlingsplanen mot kommersiell sexuell exploatering av barn kommer jag att bjuda in experter inom olika berörda områden för att tillsammans med dem diskutera angelägna frågor kring sexuell exploatering av barn.
frs · GO121652 · 2001-09-18 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:1652 om kommuns ansökan om länsbyte har frågat mig hur regeringen avser att leva upp till beslut angående handläggning av kommuns förnyade ansökan om länsbyte. I 2 kap. 10 § lagen (1979:411) om ändringar i indelning i kommuner och landsting (indelningslagen) föreskrivs att en ansökan om en ändring i den landstingskommunala indelningen ska inges till Kammarkollegiet. Eftersom valde att ge in den nu aktuella ansökningen till regeringen har regeringen överlämnat ansökningen till Kammarkollegiet för erforderlig handläggning. Om Kammarkollegiet finner att ett läns- och landstingsbyte inte bör ske och avslår ansökningen får beslutet överklagas till regeringen. Finner Kammarkollegiet däremot att förutsättningar för en indelningsändring föreligger, ska kollegiet överlämna ärendet med ett särskilt yttrande till regeringen för avgörande. För det fall att ärendet på endera sätt kommer under regeringens prövning kommer jag att då ta ställning till den fortsatta hanteringen.
frs · GO121655 · 2001-09-17 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:1655 om ombudsman i Kosovo har frågat mig vilka åtgärder avser vidta för att sprida kunskap om ombudsmannens i Kosovo arbete och påpekar att rapporter från ombudsmannen regelbundet borde offentliggöras. Ombudsmannens i Kosovo (OIK) uppgift är att undersöka anmälningar och lösa tvister rörande kränkningar av mänskliga rättigheter eller offentligt maktmissbruk av den provisoriska civiladministrationen, eller någon annan central eller lokal institution i landet. Institutionen är unik på så sätt att det är första gången som en liknande inrättning övervakar internationella myndigheter. öppnade kontoret sin verksamhet. Ombudsmannen är utsedd av FN och verksamheten har byggts upp med stöd från bl.a. och . Trots detta är ombudsmannen i Kosovo en självständig institution vilket gör att möjlighet att påverka verksamheten är begränsad. En sådan påverkan är inte heller önskvärd från svensk sida eftersom institutionen bör ges frihet att själv utarbeta sin arbetsordning. Icke desto mindre arbetar naturligtvis för institutionens öppenhet och spridandet av information. Sedan ombudsmannakontorets öppnande har en årsrapport publicerats. Tre specialrapporter har dessutom publicerats. Samtliga dessa rapporter är offentliga och sprids till en vid krets och kan dessutom läsas på ombudsmannainstitutionens hemsida (). har sekonderat en person till OIK och regeringen har beslutat om ett bidrag på till ombudsmannainstitutionen. Genom dessa konkreta handlingar visar sitt stöd för ombudsmannafunktionen. aktiva stöd och arbete för ombudsmannainstitutioner har dessutom utvecklats till en svensk profilfråga inom stabilitetspakten. Ombudsmannens roll i skyddandet av individens rättigheter kan inte nog betonas, inte minst för Kosovos många minoritetsbefolkningar. kommer därför även framgent i olika fora att stödja ombudsmannainstitutionen i Kosovo och på olika nivåer och i olika sammanhang, multilaterala som bilaterala, betona vikten av denna institution samt sprida kunskapen om dess arbete.
frs · GO121656 · 2001-09-13 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:1656 om besöksvisum har frågat mig vilka åtgärder jag avser vidta för att göra svensk besöksviseringspolitik humanare och mer ändamålsenlig. Som väl känner till ska den parlamentariska kommitté som gör en översyn över utlänningslagens bestämmelser om anhöriginvandring, , även beakta möjligheten för äldre anhöriga att hålla kontakt med anhöriga i genom visering och uppehållstillstånd för besök. Viseringspolitiken har som mål att utgöra ett stöd för att upprätthålla den reglerade invandringen och skapa så stor frihet som möjligt för rörelser över gränserna. Det gäller i fråga om såväl släktkontakter som kommersiella och kulturella förbindelser. Ett led i dessa kontakter är naturligtvis att medge besök i . I linje med dessa mål har en i grunden generös viseringspolitik. Detta visas främst genom att svenska myndigheter beviljar närmare 230 000 ansökningar av de ungefär 250 000 viseringsärenden som avgörs . Av alla viseringssökande beviljas alltså visering. är det av migrationspolitiska skäl fortfarande nödvändigt att upprätthålla kravet på visering i förhållande till ett stort antal länder. Jag vill i detta sammanhang erinra om att det enligt instruktionen för ankommer på verkets styrelse att besluta bl.a. om riktlinjer för beslut i ärenden om visering. Den generella praxis tillämpar i viseringsärenden ger vid handen att visering normalt beviljas för exempelvis besök av föräldrar, barn och syskon. Jag vill även klargöra att tillämpar den praxis som styrelsen fastställt som varje enskilt ärende avgörs på grund av en samlad bedömning av omständigheterna i ärendet. En viseringsansökan ska dock inte bifallas om det framkommit uppgifter om att syftet med ansökan egentligen är bosättning i . ska således göra en bedömning av om det finns risk för att den sökande, på grund av personliga eller andra förhållanden, inte återvänder till hemlandet. Som svar på direkta fråga vill jag avslutningsvis upprepa att en parlamentarisk kommitté gör en översyn av utlänningslagens bestämmelser om anhöriginvandring. Denna översyn omfattar även viseringspolitiken i den del det gäller möjlighet att besöka anhöriga i . Kommittén ska lämna sitt delbetänkande i denna del .
frs · GO121657 · 2001-09-19 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:1657 om bidrag till tolkcentraler har frågat mig om jag avser att förändra det statliga bidraget till landstingens tolkcentraler, så att det fördelas i förhållande till det antal döva en tolkcentral ska serva. Landstingen får ett statsbidrag för tolkservice till döva, dövblinda, vuxendöva och hörselskadade som fördelas efter invånarantal. Syftet med statsbidraget var att stimulera till en utbyggnad av verksamheten. En justering av fördelningsprinciperna för bidraget gjordes 1995 för att kompensera läns landsting som får ett bidrag per invånare som är högre än för riket i övrigt. Jag är medveten både om den problematik som beskriver och att det fortfarande finns brister i tillgången till tolkservice. har gjort en kartläggning av tillgången till tolkservicen för döva, dövblinda m.fl. Sammanställningen av resultatet är just färdig. Jag vill därför först ta del av innan jag tar ställning till hur jag ska agera.
frs · GO121658 · 2001-09-18 00:00:00 — Svar på frågorna 2000/01:1651 om åtgärder mot kommersiell sexuell exploatering av barn och 1658 om barnsexhandeln i har frågat mig vad jag gjorde under ordförandeskapet för att göra frågan om kommersiell sexuell exploatering av barn till en högprioriterad fråga. har frågat socialministern vad han avser vidta för åtgärder för att stoppa barnsexhandeln. Arbetet i regeringen är så fördelat att det är jag som ska besvara frågan. Eftersom båda frågorna berör samma ämne besvarar jag dem i ett sammanhang. Båda frågeställarna tar sin utgångspunkt i den av ECPAT presenterade studien sexuell exploatering av barn i . ECPAT konstaterar i sin rapport att resultaten inte kan tolkas med exakthet och att ett av syftena med rapporten är att fästa uppmärksamhet på att barn utnyttjas i sexuell handel i . Enligt min mening finns det tre skäl till att resultaten måste tolkas med ytterst stor försiktighet, nämligen att det saknas referensperiod, det finns stora mätfel och det finns ett mörkertal. Det gör det svårt att tolka resultatet på ett korrekt sätt. Jag vill därmed på intet sätt förringa hur allvarligt det är för de barn som utsätts för sexuell exploatering, tvärtom tar jag frågan på största allvar. Frågan om människohandel, särskilt med kvinnor och barn, var en högprioriterad fråga för hela regeringen under ordförandeskapet. Frågan fördes framåt och det slöts en politisk överenskommelse om stora delar av ett rambeslut i ministerrådet om åtgärder mot människohandel. En broschyr, Vi bekämpar handel med kvinnor och barn, togs fram för att belysa frågan ur olika perspektiv. har regeringen tagit flera initiativ för att stärka barnets rättigheter, särskilt när det gäller att skydda utsatta barn oavsett skälet till deras utsatthet. Bl.a. tillsattes den parlamentariska Kommittén mot barnmisshandel som haft till uppgift att utreda barnmisshandel och därmed sammanhängande frågor. Kommittén överlämnade sitt slutbetänkande Barnmisshandel @ Att förebygga och åtgärda (SOU 2001:72) till mig. I kommitténs förslag till definition av barnmisshandel nämns särskilt de barn som utsätts för sexuella övergrepp. Kommittén har grundligt utrett vilka behov som finns av lagändringar och kompetenshöjande åtgärder för att förbättra kvaliteten på samhällets insatser och öka skyddet för barn. Här finns flera förslag som syftar till att öka kompetensen inom , hälso- och sjukvården samt förskola, skola och fritidshem och inom rättsväsendet, precis som efterlyser. Betänkandet kommer att remissbehandlas och därefter beredas inom på sedvanligt sätt. I det arbete som pågår med att revidera och uppdatera den svenska handlingsplanen mot kommersiell sexuell exploatering av barn kommer jag att bjuda in experter inom olika berörda områden för att tillsammans med dem diskutera angelägna frågor kring sexuell exploatering av barn.
frs · GO121659 · 2001-09-19 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:1659 om omställningsarbete i kommun har frågat mig om jag kommer att lämna besked om lokalisering av 150 statliga arbetstillfällen till . Den s.k. Omställningsgruppens verksamhet har huvudsakligen inriktats mot att stärka förmågan att arbeta långsiktigt och strategiskt med näringslivsutvecklingen hos de kommuner som har särskilda omställningsproblem, främst på grund av strukturomvandlingar inom Försvarsmakten. En del i detta arbete är att delta i utformningen av utvecklingsprogram. Innan Omställningsgruppen avslutar sitt arbete ska den bl.a. bistå kommunerna med att säkra programmens genomförande. Detta gäller även för omställningsarbetet i . Regeringen har också, som ett led i omställningsarbetet, beslutat om bidrag till ett flertal framåtsyftande projekt i kommunen. kommun har bl.a. fått bidrag för att möjliggöra etablering av universitetsutbildning inom upplevelseindustrin och bidrag för att skapa förutsättningar för att etablera ett nationellt centrum för utveckling av räddningssystem för hantering av svåra olyckor. Ytterligare projekt bereds också inom ramen för Omställningsgruppens arbete. Vad gäller den del av utvecklingsprogrammet, som avses utgöras av statliga verksamheter, är ambitionen att sådana ska passa väl in i kommunens framtida utveckling och näringslivsstruktur. Denna fråga bereds fortfarande inom och jag kommer att lämna besked så snart beredningen är klar.
frs · GO121660 · 2001-09-19 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:1660 om stödinsatser på har frågat mig vilka ytterligare åtgärder, förutom det pågående omställningsarbetet efter försvarsnedläggningarna, jag är beredd att vidta med anledning av uppsägningar på . Jag förstår att beskedet om att ska säga upp 475 anställda i är ett hårt slag, inte minst under pågående omställningsarbete. Jag förutsätter dock att företaget kommer att ta sitt ansvar och medverka till att de som varslats får så goda möjligheter som möjligt att gå vidare i annan verksamhet. Härutöver står naturligtvis samhällets ordinarie möjligheter att hjälpa de anställda till nya jobb och att utveckla näringslivet till förfogande. Syftet med det pågående omställningsarbetet är bl.a. att skapa förutsättningar för etablering av ca 260 privata arbetstillfällen på . Jag menar att om man i samverkan mellan Omställningsgruppen, , berörda myndigheter och lokalt näringsliv lyckas skapa sådana förutsättningar, finns det goda skäl att anta att antalet nya arbetstillfällen inte behöver stanna vid 260. Jag vet också att man på redan börjat arbeta i samverkan, såväl avseende omställningsarbetet efter försvarsbeslutet som för att hantera den situation som uppkommit efter nedskärningar. Att under ett övergångsskede placera in i stödområde är inte aktuellt, bl.a. begränsas möjligheterna till den typen av tidsbegränsade insatser av för hur regionala stöd får ges. Målsättningen att skapa förutsättningar för en positiv utveckling av näringslivet, såväl beträffande existerande som nya näringar, kvarstår och jag ser för dagen inga skäl till att vidta ytterligare åtgärder.
frs · GO121661 · 2001-09-19 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:1661 om villkor för egenföretagare har frågat mig vilka åtgärder jag är beredd att vidta i syfte att mjuka upp reglerna för egenföretagare med arbetslöshetsförsäkring som, kanske tillfälligt, har en svacka i företagets verksamhet. efterfrågar ett bättre näringsklimat som gör det attraktivare att verka som t.ex. egenföretagare. I regeringens proposition 1999/2000:139 konstaterades att nya anställningsformer uppstår och egenföretagandet blir alltmer ett komplement till en anställning. Reglerna för arbetslöshetsersättning är i sin nuvarande utformning främst inriktade på arbetstagare. Stora förändringar sker emellertid när det gäller nyföretagandet vilket ställer nya krav på alla samhällssystem, inklusive arbetslöshetsförsäkringen. Frågan om företagares ställning i dessa system är komplicerad och rymmer många avväganden såsom undanträngningseffekter och konkurrenssnedvridning. Regeringen har aviserat att dessa förändringar i arbetsmönstret kommer att analyseras. Av propositionen framgår också att regeringen noga kommer att följa utvecklingen av nya anställningsformer i gränslandet mellan egenföretagande och anställning. En projektgrupp har därför tillsatts. Gruppen kommer bl.a. att studera de eventuella hinder som kan finnas för individer att gå över från att vara anställd till att vara företagare, t.ex. reglerna för arbetslöshets- och sjukförsäkringarna. Gruppen ska redovisa sitt resultat . Resultatet av studien kommer att beaktas i den större utredningen för ökad hälsa i arbetslivet. Arbetslöshetsersättning lämnas i omställning till ett nytt arbete. Det handlar då om en anställning, dvs. den arbetslöse lämnar det han förut gjort, anställningen eller företagandet, och börjar något nytt. Den som är företagare omfattas också av arbetslöshetsförsäkringen för den händelse han eller hon blir arbetslös och söker anställning. Kravet för ersättning är i normalfallet att företaget är avvecklat. kan dock en företagare också få arbetslöshetsersättning utan att företaget är avvecklat. Detta gäller dock under förutsättning att verksamheten i företaget är helt vilande och att uppehållet i rörelsens verksamhet inte till någon del är av säsongskaraktär. Under ett sådant uppehåll kan således företagaren söka anställning och ändå ha möjligheten att kunna aktivera sitt företagande igen när utsikterna blir bättre. Ersättning av sådant slag kan dock endast utgå en gång för en viss rörelse. Arbetslöshetsförsäkringen har inte som sitt syfte att återkommande ekonomiskt stödja vissa företagare då deras rörelser råkar ut för tillfälliga nedgångar. Risken för konkurrenssnedvridning skulle annars vara påtaglig. Regeringen har stor förståelse för småföretagarnas villkor och arbetar på många plan för att säkerställa att också fortsatt har ett gott näringsklimat. En del i detta arbete är den utredning som nämnts ovan. Jag vill inte föregripa projektgruppens arbete utan avvaktar dess slutrapport.
frs · GO121662 · 2001-09-19 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:1662 om riksfärdtjänsten har frågat om jag är beredd att ta upp en diskussion med Riksfärdtjänsten i om tidsperioden för förbeställning av riksfärdtjänst. Först vill jag betona, vilket själv konstaterar, att ligger ansvaret för riksfärdtjänsten på kommunerna. Varje kommun har tämligen stor frihet att fastställa de regler som ska tillämpas vid riksfärdtjänstresor. Undantaget utgörs av den taxa som regeringen fastställt. Det ligger vidare helt inom kommunernas ansvarsområde att anlita utomstående organisationer för att få stöd i planering och samordning av riksfärdtjänstresor. Det är sålunda upp till den enskilda kommunen att ta ställning till om de krav som t.ex. ställs mellan förhandsbeställning och resa är acceptabla. Jag vill dock även betona att regeringen är angelägen att tillgängligheten i transportsystemet är god för alla resenärer. Regeringen är också medveten om att det har framförts kritik både vad gäller färdtjänsten och riksfärdtjänsten. Regeringen har därför beslutat att färdtjänsten och riksfärdtjänsten ska utvärderas inom ramen för en omfattande utvärdering av handikappolitiken inom hela transportområdet. Den del av arbetet som omfattar färdtjänsten och riksfärdtjänsten ska avrapporteras och innan utvärderingen beretts inom är inte regeringen beredd att vidta några åtgärder.
frs · GO121663 · 2001-09-12 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:1663 om ny hangar på har frågat mig om jag avser att vidta några åtgärder för att lösa problemet med hangaren på . Bakgrunden till frågan är att den gamla helikopterhangaren enligt är i ett uselt skick och inte längre fungerar. Enligt beslut bör det också finnas helikopterresurser baserade bl.a. i för olika typer av räddningsuppdrag (prop. 1999/2000:30, bet. 1999/2000:FöU2, rskr. 1999/2000:168). I Försvarsmaktens instruktion, förordning (2000:555) med instruktion för Försvarsmakten, anges att helikopterbataljon i /ska bedriva helikopterverksamhet vid bl.a. /. Försvarsmaktens helikopterverksamhet genomgår en omfattande omstrukturering. Organisationen i såväl fred som krig reduceras. Merparten av helikoptersystemen ska omsättas. En gemensam nordisk anskaffning av en ny medeltung helikopter pågår. Inriktningen är att regeringen ska fatta beslut i denna fråga . När det gäller helikopterhangar vid har, efter vad jag har erfarit, Försvarsmakten mot bakgrund av den besvärliga ekonomiska situationen innevarande år reviderat sina planer om byggande för helikopterverksamheten. Inriktningen nu är att endast vidta de renoveringsåtgärder vid som är nödvändiga. Även om det är regeringen som beslutar om byggnationer som kostar mer än är det Försvarsmakten som bestämmer i fråga om hur myndighetens helikoptrar ska ställas i hangar och planeringen för sådana åtgärder.
frs · GO121664 · 2001-09-17 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:1664 om livvaktsskyddet har frågat vad jag avser att göra för att förbättra livvaktsskyddet av statschef och regering. Det är allvarligt när företrädare för samhället blir angripna, och det är därför viktigt att de personer som det finns en hotbild mot ges ett fullgott skydd. Frågor om livvaktsskydd för utsatta personer är alltid komplicerade. Utformningen av ett livvaktsskydd är alltid en avvägning mellan den hotbild som finns och berörda personers önskemål om rörelsefrihet och integritet. När det gäller skydd för ledande företrädare för samhället måste man också ta hänsyn till den vilja till öppenhet och tillgänglighet till offentliga personer som vi vill ska känneteckna det svenska samhället. Jag vet att man från Säkerhetspolisens sida nu ser över om något fel begicks i samband med den aktuella händelse då kungen angreps utanför . Jag är övertygad om att Säkerhetspolisen kommer att ta till sig erfarenheterna från den händelsen inför framtida uppdrag och att livvaktsskyddet även fortsättningsvis kommer att hålla en hög standard. Det finns därför inte någon anledning för mig att nu agera i frågan.
frs · GO121665 · 2001-09-18 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:1665 om barn i slutna rörelser har frågat skolministern vilka insatser som genomförts eller planeras att genomföras mot bakgrund av att regeringen i förra årets budgetproposition angav att insatser planerades för att barn som växer upp i slutna grupper inte ska fara illa. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på frågan. Frågeställaren hänvisar i sin fråga till betänkandet I god tro @ samhället och nyandligheten (SOU 1998:113), där ett avsnitt behandlar barn som växer upp i slutna grupper och då vissa nyandliga rörelser. I budgetpropositionen för anförde regeringen, bl.a. mot bakgrund av remissutfallet, att inga särskilda åtgärder skulle komma att vidtas med anledning av just de förslag som lämnades i I god tro. Däremot vill jag poängtera att regeringen givetvis verkar för att barn och ungdomar ska växa upp under trygga och goda förhållanden. Regeringen kommer prioritera ökade resurser till skola, vård och omsorg samt stödet till utsatta barn. Aktuellt i detta sammanhang är exempelvis slutbetänkandet från Kommittén mot barnmisshandel Barnmisshandel @ Att förebygga och åtgärda (SOU 2001:72). I betänkandet lämnas flera förslag som syftar till att öka kompetensen inom , hälso- och sjukvården samt förskola, skola och fritidshem för att därigenom förbättra kvaliteten på samhällets insatser för utsatta barn. Betänkandet kommer att remissbehandlas.