ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
frs · GO12551 · 2001-02-01 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:551 om rekommendationer om homo- och bisexuellas situation har frågat mig vilka åtgärder kommer att vidta för att förmå hela ministerkommittén att acceptera rekommendationer 1470/00 och 1474/00 om likabehandling av homo- och bisexuella. Jag välkomnar parlamentariska församlings senaste initiativ där man uppmärksammat situationen för homo- och bisexuella i medlemsländer samt påtalat svårigheterna som kan uppkomma för dessa grupper när det gäller asyl- och migrationsfrågor. verkar i alla forum, inklusive , för att på ett kraftfullt sätt motverka förekomsten och uppkomsten av alla former av diskriminering. Diskriminering och bestraffning av människor enbart på grund av deras sexuella läggning står i strid med den grundläggande principen om alla människors lika värde och rättigheter. Den europeiska konventionen om skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna tar mycket riktigt inte upp sexuell läggning som en diskrimineringsgrund, vilket den parlamentariska församlingen också påpekar i rekommendation 1474/00. Det framgår också klart från praxis att uppräkningen av diskrimineringsgrunder i konventionen inte är uttömmande. anser, i likhet med domstolen, att sexuell läggning redan nu täcks i den befintliga uppräkningen. När det gäller den parlamentariska församlingens rekommendation 1470/00 om problem som kan uppstå på grund av sexuell läggning när det gäller asyl- och migrationsfrågor, så pågår redan en hel del arbete i andra forum. Inom ramen för EU-samarbetet pågår ett harmoniseringsarbete på asyl- och migrationsområdet som bl.a. kommer att resultera i ett direktivförslag från kommissionen om miniminormer för när en medborgare i tredje land ska betraktas som flykting. Vidare har () tagit initiativ till s.k. globala konsultationer för att bl.a. diskutera hur de anslutna staterna praktiskt tillämpar konvention om flyktingars rättsliga ställning. Regeringen vill inte föregripa detta arbete utan kommer att aktivt delta i såväl arbetet med de globala konsultationerna som i EU. kommer att fortsätta påtala och uppmärksamma olika former av diskriminering, inklusive på grund av sexuell läggning, i alla de sammanhang där det är aktuellt och på bästa sätt tjänar saken. Jag kommer även att se till att denna fråga tas upp i de bilaterala kontakterna med de olika medlemsländerna i .
frs · GO12552 · 2001-02-01 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:552 om fängslade tjecker i har ställt en fråga där han undrar vilka initiativ regeringen avser ta, som EU-ordförande, till en protest mot fängslandet av de två tjeckiska medborgarna i . Europeiska unionens utvidgning är en klar prioritering för det svenska ordförandeskapet, och kandidatur till medlemskap i är viktig. Det är därför en speciell situation för EU som uppstått när två tjeckiska medborgare, den ena av dem parlamentariker, fängslats i . Frågan har väckt stort intresse i . Jag har redan, i ordförandeskapets namn, skrivit ett brev till utrikesminister där jag uttrycker oro för fängslandet av de två tjeckiska medborgarna. I brevet uttryckte jag också särskild oro vad gällde icke-uppfyllande av . Denna oro synes efter någon vecka vara mindre befogad och representanter för ambassaden har tillträde till de fängslade tjeckerna. Några familjemedlemmar har fått möjlighet att göra dagliga besök och bekräftar att de båda blir väl behandlade. Jag har i brevet också vädjat till den kubanska regeringen om ett snart frisläppande av de två tjeckiska medborgarna av humanitära skäl. Den står naturligtvis i nära kontakt med den tjeckiska regeringen för att följa händelseutvecklingen.
frs · GO12565 · 2001-02-01 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:565 om privatresekort hos SJ har frågat mig om regeringen som ägare är beredd att ta upp en diskussion med SJ om privatresekortet vid framtida pensioneringar av SJ-anställda. Låt mig först klargöra att det i samband med bolagiseringen av SJ inte fattats något beslut om att ändra reglerna för privatresekorten. Däremot är det så att frågan om privatresekorten kommer att utredas inom . Systemet med privatresekort kommer därmed att gälla tills vidare, med avsikt att frågan ska vara klarlagd per . Då jag inte önskar förekomma utredningen har jag inget i övrigt att tillägga.
frs · GO12566 · 2001-02-02 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:566 om inhemsk elproduktion har frågat mig om vilka åtgärder jag avser vidta för att dels slopa den särskilda produktionsskatten på kärnkraftsel, dels förbättra konkurrensvillkoren för de svenska reservkraftverken. anför att skatten gör det ointressant att höja effekten på verken och leder till lägre elproduktion i . Den tidigare rörliga skatten på kärnkraftsel ändrades till en fast skatt som baseras på kärnkraftsreaktorernas termiska effekt. En effektskatt bör i mindre grad än en rörlig skatt påverka produktionen. Regeringen följer vilka effekter omläggningen får på elproduktionen. Min utgångspunkt är att omläggningen till effektskatt medför fördelar för elproduktionen jämfört med den tidigare rörliga skatten. Jag är inte beredd att nu föreslå några ytterligare förändringar av skatten och därför inte heller beredd att föreslå att skatten på kärnkraft ska slopas. Bränslebeskattningen har ingen avgörande betydelse för konkurrensvillkoren för de svenska reservkraftverken. Fossila bränslen som används för produktion av skattepliktig el belastas inte med någon energi- eller koldioxidskatt. Någon särskild produktionsskatt tas inte heller ut för elproduktionen i dessa kraftverk. Svavelskatten belastar visserligen fossila bränslen som används för elproduktion, men till den del svavlet binds genom rening i samband med förbränningen och inte släpps ut till atmosfären får skatteavdrag göras. För att bibehålla viss inhemsk reservkraftsproduktion har träffat avtal med innehavare av ett antal reservkraftverk om att hålla effektreserv tillgänglig. Kapaciteten hos dessa verk uppgår till sammanlagt ca . Vidare har träffat avtal med några energiintensiva industrier om att vid behov tillfälligt minska elförbrukningen när det finns risk för effektbrist i det svenska elkraftssystemet. Att det finns planer för s.k. roterande effektbortkoppling är en beredskapsåtgärd. Åtgärden innebär att elleveranserna stängs av områdesvis i tur och ordning så att det blir strömlöst inom varje område under någon timme. En sådan bortkoppling måste kunna tillgripas vid oplanerat produktionsbortfall eller avbrott i elnätet. Med hänsyn till vad jag har anfört om beskattningen av bränslen i reservkraftverk och om de åtgärder som har vidtagits av ser jag inte någon anledning att föreslå någon ändring i el- eller bränslebeskattningen eller i övrigt vidta någon åtgärd.
frs · GO12573 · 2001-02-01 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:573 om falungong har frågat hur agerar med anledning av de kränkningar av de mänskliga rättigheterna som falungonganhängare utsatts för i samband med det kinesiska nyårsfirandet. Jag har besvarat frågor om hur regeringen i kontakter med ledare för fram sin oro över den behandling som medlemmar av falungong utsätts för. Jag har framhållit att vi tar upp dessa och andra kränkningar av de mänskliga rättigheterna med den kinesiska regeringen i olika sammanhang, såväl bilateralt som inom EU-kretsen. När det gäller de tragiska händelserna på Tiananmen i under den kinesiska nyårshelgen har vi sett rapporter bl.a. från den kinesiska nyhetsbyrån att ett antal personer med anknytning till falungongrörelsen skulle ha försökt sätta eld på sig själva, och att en person omkom. Vi konstaterar att det har rapporterats att falungongrörelsen utomlands ifrågasätter uppgifterna om personernas anknytning till rörelsen och tar avstånd ifrån gärningarna, som man säger strider mot falungongs budskap. Vad som faktiskt ligger bakom de tragiska händelserna har vi därför inte en helt klar bild av. Däremot finner vi ingen anledning att betvivla uppgifterna om omfattande övergrepp i samband med den kampanj som pågår i mot falungongrörelsen.
frs · GO12574 · 2001-02-01 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:574 om höghastighetsfärjan i Gotlandstrafiken Mot bakgrund av att den presenterade turlistan för inte omfattar trafik med höghastighetsfärjan har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att regeringens ambition vad gäller Gotlandstrafiken säkerställs. I budgetpropositionen konstaterade regeringen, som mycket riktigt påpekar, att höghastighetsfärjan fyllde ett resbehov även under lågsäsong. Regeringen gjorde därför bedömningen att ambitionsnivån för Gotlandstrafiken borde ligga kvar även för och Rikstrafikens anslag för trafikupphandlingar dimensionerades därefter med utgångspunkt i då tillgängliga prognoser. Regeringens ambitionsnivå har i princip inte förändrats men de ekonomiska förutsättningarna har däremot förändrats på ett ogynnsamt sätt. Bunkeroljepriserna ligger fortsatt på en mycket hög nivå vilket självfallet driver upp kostnaderna. Rikstrafiken och Destination har i de överläggningar som förts om tidtabellen konstaterat att trafiken, med nuvarande bunkeroljepriser, eventuellt inte ryms inom de ramar som tidigare antagits. Parterna har också initierat en utvärdering av decembertrafiken, bl.a. för att utröna omfattningen och effekterna av de trafikstörningar som inträffat . Utvärderingen ska enligt uppgift presenteras . Eftersom anslagsramarna eventuellt ger begränsningar och i avvaktan på att utvärderingen skulle slutföras, valde Rikstrafiken och Destination att inte inkludera decembertrafiken vid tidtabelläggningen. Ett definitivt besked om decembertrafiken ska fattas . Om man då kommer till slutsatsen att trafik med snabbfärjan ska bedrivas även är det mycket bättre att utöka trafiken än att minska utbudet om man i stället kommer till slutsatsen att detta är nödvändigt. Tidtabellen har även behandlats i . stödde detta tillvägagångssätt. Jag utgår från att Rikstrafiken återkommer till regeringen med en rapport när utvärderingen av decembertrafiken har slutförts. Rikstrafiken har också möjlighet att återkomma till regeringen om myndigheten anser att man inte kan uppfylla regeringens ambitionsnivå. I avvaktan på att utvärderingen genomförts och innan Rikstrafiken agerat avser jag inte vidta någon ytterligare åtgärd.
frs · GO12575 · 2001-02-01 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:575 om regelverket för företagen har frågat mig vad regeringen avser att vidta för åtgärder för att företagarna ska få uppleva reellt enklare regler. Regeringen har i flera väsentliga avseenden tillstyrkt de förslag som Småföretagsdelegationen lade fram. Det gäller t.ex. förbättrade möjligheter att göra avsättningar till periodiseringsfond, införandet av individuella kompetenskonton, förbättrad information för småföretagare och hela det paket av åtgärder som delegationen föreslog för att förstärka det mer systematiska arbetet med regelförenkling. Simp-Lex-enheten övervakar att samtliga nya eller förändrade regelförslag som kan ha effekter av betydelse för småföretagare underställs en särskild konsekvensanalys. har Simp-Lex-enheten inriktat sitt arbete på , men fr.o.m. kommer även insatser hos myndigheterna och utredningsväsendet att prioriteras, bl.a. genom utbildningsinsatser. I arbetet med att förenkla befintliga regler kommer skattelagstiftning, miljölagstiftning och arbetsrättslagstiftning att prioriteras. Beträffande förenkling av befintlig lagstiftning har regeringen fattat beslut om en översyn av semesterlagen ur förenklingssynpunkt. Regeringen har också tillsatt en utredning för att se över de s.k. 3:12-reglerna för fåmansföretag och för att pröva olika möjligheter att underlätta generationsskiften i företag. Jag kan även nämna att den av regeringen tillsatta utredningen för ökad hälsa i arbetslivet, som har det överordnade motivet att minska den arbetsrelaterade ohälsan, även har till uppgift att föreslå förenklingar av nuvarande system. Samtliga förslag som utredningen lämnar kommer dessutom att föregås av en särskild konsekvensanalys för att utröna förslagens effekter för små företag. Parallellt med denna utredning pågår även en studie inom som ska belysa de nya anställningsformerna i gränssnittet mellan egenföretagande och anställning, där bl.a. konsekvenserna av de sociala trygghetssystemen kommer att studeras. Den genomförda omstruktureringen av de statliga myndigheter som är viktiga för småföretagens villkor ska leda till en bättre samordning och en effektivare och tydligare myndighetsstruktur gentemot företagen och andra intressenter. För att få direktkontakt med ett urval av småföretagare har jag en rådgivargrupp, referensgruppen för entreprenörs- och näringslivsutveckling. Gruppen kommer att träffas cirka och ska fungera som bollplank i olika frågor. Den ska förmedla kunskaper till om företagarnas vardag. Några av medlemmarna i referensgruppen ska ingå i den arbetsgrupp som kommer att arbeta med regelförenkling ur de små företagens perspektiv. kan vi konstatera att mycket återstår att göra inom regelförenklingsområdet. Att förbättra förutsättningarna för ett växande näringsliv är en långsiktig och kontinuerlig process, och jag kommer att arbeta vidare med dessa frågor.
frs · GO12578 · 2001-02-01 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:578 om E 20-sträckan mellan och har frågat mig vilka åtgärder jag är beredd att vidta för att snabbt bygga om väg E 20 Vårgårda@Alingsås. Bakgrunden till frågan är de många olyckor som inträffat på vägsträckan . har även framhållit att en minimistandard bör utarbetas för de högtrafikerade Europavägarna och att de sträckor som ligger under den byggs ut med förtur. Jag delar uppfattning att säkerheten på 20 mellan och behöver förbättras. Stora insatser har redan gjorts eller är planerade att genomföras på andra delar av , men sträckan Alingsås@Vårgårda@Lundsbrunn har inte kunnat prioriteras i förhållande till alla de angelägna objekt som ingår i den nu gällande nationella planen för vägtransportsystemet, som regeringen fastställde . Tack vare regeringens kraftfulla prioritering av trafiksäkerhetsinsatser och det elva-punktsprogram för ökad trafiksäkerhet som jag tagit initiativ till har säkerhetshöjande åtgärder ändå kunnat komma i gång på denna farliga vägsträcka, trots att den inte ingår i den nationella planen. I den kommande planeringsomgången, som ska följa efter regeringens infrastrukturproposition, kommer åtgärdsbehoven i det nationella stamvägnätet att prövas på nytt. Eftersom vägsträckan Alingsås@Vårgårda är hårt olycksdrabbad förutsätter jag att den då kommer att genomgå en mycket noggrann bedömning. Vägplanering utgår från en avvägning av tillgängliga resurser mot flera olika mål. En av uppgifter är att för varje objekt pröva vilken standard som är motiverad av trafikförhållandena och av andra omständigheter. Jag tror därför inte att en minimistandard skulle leda till ett bättre slutresultat. Det finns andra sätt att höja trafiksäkerheten, t.ex. genom separering av trafik i olika riktningar, ombyggnad av korsningar och rensning av sidoområden. För att få ett trafiksäkert vägnät måste även billiga, kostnadseffektiva åtgärder vidtas som förbättrar en vägs trafiksäkerhet utan att den därmed blir ombyggd till motorväg.
frs · GO12580 · 2001-02-01 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:580 om behandlingen av utlänningsärenden har frågat mig om jag avser överföra instans- och processordningen i utlänningsärenden till förvaltningsdomstolar. Jag vill inledningsvis poängtera att utgångspunkten för såväl NIPU:s som den interdepartementala arbetsgruppens arbete har varit att förstärka rättssäkerheten och effektiviteten i asylprocessen. Vad som har varit föremål för utredning är bl.a. att undersöka hur instans- och processordningen i utlännings- och medborgarskapsärenden skulle kunna förändras för att nå dessa mål. Jag vill här också hänvisa till det svar jag tidigare lämnat på en fråga från om , 1999/2000:1217, där jag bl.a. redogjorde för bakgrunden till varför alternativet med en specialdomstol utreddes av den interdepartementala arbetsgruppen efter det att NIPU lämnat sitt betänkande. Efter att remissvar angående arbetsgruppens förslag om inrättande av en specialdomstol som överinstans för utlänningsärenden inkom , gjordes en sammanställning av remissvaren. Remissopinionen var, liksom efter betänkande, splittrad. Arbetsgruppens förslag om specialdomstol förordades av flera remissinstanser, bl.a. av de flesta domstolarna, medan flera andra tunga remissinstanser förordade NIPU:s förslag, dvs. att förvaltningsdomstolarna ska ansvara för överprövning av beslut i utlännings- och medborgarskapsärenden. I båda förslagen föreslås att prövningen i överinstans av dessa ärenden förs över till domstol. Vidare föreslås att en tvåpartsprocess med möjlighet till muntlig förhandling ska kunna tillämpas i utlänningsärenden. Det är således stora förändringar att vänta i substans oavsett vilken av de två föreslagna lösningarna som väljs. I ljuset av NIPU:s och den interdepartementala arbetsgruppens förslag samt de remissyttranden som inkommit, bereds frågan i för att finna en lösning som uppfyller de krav som ställdes i direktiven för ovannämnda utredningar.
frs · GO12583 · 2001-02-01 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:583 om infrastruktursatsningar och utsläpp av växthusgaser har frågat mig om jag är beredd att vidta ytterligare åtgärder så att infrastruktursatsningarna i inte bidrar till en ökning av växthusgaserna. Det av fastställda etappmålet för utsläppen av koldioxid från transporter i är att nivån bör ha stabiliserats nivå. Transportsektorn är starkt beroende av fossila bränslen. I många EU- och är sektorn den dominerande källan till koldioxidutsläpp. Utan kraftfulla åtgärder kan man räkna med att energikonsumtionen och koldioxidutsläppen från vägtrafiken kommer att fortsätta att öka kraftigt. Uppgiften att minska klimatpåverkan från transportsektorn är en av de största utmaningarna när det gäller att gå mot ett långsiktigt hållbart transportsystem. Det finns en mängd möjliga åtgärder för att effektivisera transportarbetet och därmed minska koldioxidutsläppen, t.ex. att utveckla och främja användningen av nya typer av fordon och drivsystem eller genom åtgärder för att påverka människors resande och för att minska trafikvolymen. Insatser görs inom alla dessa områden. När det gäller åtgärder i transportinfrastrukturen visar dock analyser från och trafikverken att tänkbara insatser endast har liten betydelse för utsläppen av koldioxid. Regeringen förbereder just nu propositioner om klimatpolitiken samt om inriktningen av infrastrukturåtgärder. Jag vill inte nu föregripa de förslag som kommer att presenteras i dessa propositioner.
frs · GO12584 · 2001-02-02 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:584 om omprioriteringar inom tullens verksamhet har frågat mig vilka åtgärder jag är beredd att vidta för att säkra att har tillräckliga resurser för sitt arbete med den ökade utlandstrafiken i . Jag vill inledningsvis understryka att det inte ankommer på regeringen att fastställa hur ska organisera sin verksamhet. Detta innebär att självt avgör var de resurser man förfogar över gör mest nytta för att uppfylla de mål för tullverksamheten som regeringen och fastställer. prövar fortlöpande, med utgångspunkt i ärendemängd, trafikströmmar, hotbilder m.m., hur de tillgängliga resurserna fördelas optimalt mellan olika delar av landet. När det gäller samarbetet med andra myndigheter har ett mycket välutvecklat samarbete med polisen och . Regeringen har vidare uppmanat att vidareutveckla samarbetet med för att säkerställa en ännu mer effektiv och ändamålsenlig gränskontroll. Regeringen ställer krav på att ska prioritera och utveckla verksamheten inom gränsskyddet när det gäller åtgärder mot illegal införsel av narkotika, alkohol och tobak. ska också redovisa vilka åtgärder som planeras för att arbetsmetoderna inom gränsskyddsverksamheten ska utvecklas ytterligare. Frågan om fördelningen av resurser till verksamhet kommer att prövas i samband med det årliga arbetet med budgetpropositionen.
frs · GO12585 · 2001-02-01 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:585 om homosexuellas situation i EU:s kandidatländer har frågat mig vilka konkreta initiativ jag kommer att vidta under det svenska ordförandeskapet i EU för att garantera att frågor om homo- och bisexuellas mänskliga rättigheter i kandidatländerna blir allsidigt belysta i granskningen av uppfyllelsen av Köpenhamnskriterierna. Diskriminering och bestraffning av människor enbart på grund av deras sexuella läggning står i strid med den grundläggande principen om alla människors lika värde och rättigheter. En lagstiftning som innebär diskriminering av homosexuella är självfallet oacceptabel. När det gäller utvidgningsförhandlingarna grundas MR-bevakningen som också påpekar på de s.k. Köpenhamnskriterierna som är ett uttryck för EU:s totala MR-politik. Den politiken inkluderar då även den allmänna icke-diskrimineringsprincipen @ en princip som är central när det gäller respekt för de mänskliga rättigheterna. Homo- och bisexuella personer, som utgör en utsatt grupp, omfattas således också av denna princip och då även av Köpenhamnskriterierna. Frågan om de homosexuellas situation är en viktig del av det politiska Köpenhamnskriteriet för medlemskap. Grunden för kandidatländernas åtaganden utgörs av artikel 13 i fördraget. Frågorna om diskriminering tas också upp i EU:s stadga om grundläggande rättigheter som proklamerades vid toppmötet i , där det slås fast att all diskriminering på basis av bl.a. sexuell läggning ska vara förbjuden. I utvidgningsförhandlingarna har de homosexuellas situation uppmärksammats. Unionen har i sina förhandlingspositioner betonat att detta är en viktig del av det politiska kriteriet och uppmanat kandidatländerna att uppmärksamma frågan, samt att vidta åtgärder för att bekämpa diskriminering på grund av sexuell läggning. Kommissionen har tagit upp frågan i sina översynsrapporter, t.ex. i fallet där man konstaterar att vissa framsteg har gjorts men framhåller att fortsatta ansträngningar är nödvändiga. Från svensk sida kommer vi att noga följa att kandidatländerna lever upp till sina åtaganden. Jag har för avsikt att inom regeringen fortsätta diskutera frågan.
frs · GO12586 · 2001-02-07 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:586 om antalet naturreservatshandläggare har frågat miljöministern om länsstyrelserna använder de extrapengar om så att antalet tjänster för reservatshandläggning ökar. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på frågan. Den fråga som tar upp är en prioriterad uppgift, som också lyftes fram i budgetpropositionen . Även har dessa uppgifter prioriterats. Regeringen angav i regleringsbrev till , för anslaget Åtgärder för att bevara den biologiska mångfalden, att skulle utbetalas till länsstyrelserna för att täcka deras kostnader för arbete med att skydda värdefulla skogsområden. gjordes en förstärkning med ytterligare till sammanlagt . Medlen, som avser länsstyrelsernas administration av skogsköp, har förts över till länsstyrelsernas förvaltningsanslag. Regeringen följer länsstyrelsernas arbete med dessa frågor och har i regleringsbrev givit länsstyrelserna i uppdrag att i årsredovisningen redovisa dels vilka kostnader man haft, dels vilka insatser man gjort för att bevara särskilt skyddsvärda skogsområden.