ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
frs · GP12393 · 2001-12-19 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:393 om BSE-smittan har frågat mig vad jag avser att vidta för åtgärder så att smittvägarna för BSE definitivt kan klarläggas. Som frågeställaren anger är nu det enda landet inom EU där något fall av BSE inte har konstaterats. Den sannolika orsaken till detta är de förebyggande åtgärder som vidtagits i . Jag syftar då i första hand på införandet av det s.k. kadaverförbudet , förbudet mot utfodring av kött- och benprodukter tillverkat av idisslarvävnader till idisslare och den mycket begränsade importen av kött- och benmjöl och levande nötkreatur från och andra länder. Risken för BSE i har också av Europeiska kommissionens bedömts som osannolik men inte utesluten, mot bakgrund av bl.a. de åtgärder som vidtagit. Beträffande vår BSE-övervakning har vi alltsedan årsskiftet 2000/01 testat samtliga insamlade s.k. riskdjur. Testresultaten från övriga medlemsstater visar att det är bland dessa självdöda, nöd- eller sanitetsslaktade djur som det är mest sannolikt att BSE-smittan kan konstateras. Från testar vi även ungefär vart 15:e nötkreatur som slaktas för produktion av livsmedel, vilket innebär 10 000 djur på årsbasis. Detta är i enlighet med gällande EG-lagstiftning. har ca 27 000 tester genomförts. Det är känt att viss införsel till har skett av kalvnäringar och råvaror till sådana från andra länder i . genomför en kartläggning av denna införsel. Risken för BSE i kan naturligtvis inte avskrivas, men resultaten så här långt styrker uppfattningen att de förebyggande åtgärderna har varit effektiva. Mot bakgrund av detta, samt på grund av att vetenskapliga studier och bedömningar redan pågår inom gemenskapen beträffande överföring av BSE-smitta, avser jag inte vidta några ytterligare åtgärder för att klarlägga smittvägarna för BSE.
frs · GP12394 · 2001-12-20 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:394 om översvämningspengar till har frågat mig vilka åtgärder jag avser vidta för att de pengar som avsatts till översvämningsdrabbade vägar omgående ska nå . Som Rådhström framhåller har avsatt särskilda medel för att åtgärda översvämningsdrabbade vägar men också järnvägar. För vägarna anslogs på tilläggsbudgeten för återställande. I budgetpropositionen anslogs ytterligare . Regeringen har ansett att resterande behov av finansieringen för återställandet får ske genom omprioriteringar och genom utnyttjande av anslagskredit. Rådhström nämner att de akuta återställningsbehoven har tillgodosetts och jag tolkar det därför som att det är ett permanent återställande som Rådhström efterfrågar. har ansvar för att återställa de statliga vägarna i farbart skick. Det är även som administrerar statsbidragen till enskilda vägar och därmed även de bidrag som kan behövas för att återställa skadade statsbidragsberättigade enskilda vägar. Jag kan konstatera att de akuta insatserna utförts och att också arbetar med att reparera vägarna mer långsiktigt.
frs · GP12395 · 2001-12-27 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:395 om minderåriga och läkemedelsuttag har frågat mig om jag avser att vidta åtgärder så att samma regler gäller för receptbelagd medicin på apotek som gäller för köp av öl och cigaretter. Han vill med sin fråga peka på att en omyndig person trots identitetskontroll kan få ut narkotiska läkemedel på andras eller förfalskade recept. Enligt vad jag har erfarit har vidtagit en rad åtgärder för att minska förfalskningsrisken och risken för olagliga uttag av narkotikaklassade läkemedel. har bl.a. infört restriktioner för telefonrecept gällande narkotikaklassade läkemedel och har infört en särskild receptblankett. Apotekspersonalen ska vid utlämnandet av receptbelagda läkemedel göra en kontroll av receptet på författningsmässiga grunder. Vid expedition av narkotikaklassade läkemedel ska alltid identitetskontroll av den som hämtar ut läkemedlet göras @ antingen det är patienten själv eller ett bud som ska hämta ut det. Finns misstanke om att receptet är förfalskat eller felaktigt på annat sätt ska det inte expedieras. Detta gäller oavsett åldern på den som hämtar ut läkemedlet. har inte fått några indikationer på att det som frågeställaren beskriver skulle vara ett problem. har bekräftat detta. Det är därför inte aktuellt att ändra i receptföreskrifterna.
frs · GP12396 · 2001-12-20 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:396 om Exit har frågat mig vilka åtgärder jag ämnar vidta för att klargöra möjligheterna för olika organisationer, inklusive Exit , att söka stöd för verksamhet som stöder avhopp från den nazistiska ideologin. Jag har och besvarat andra riksdagsfrågor rörande Exit. Jag har då bl.a. framhållit följande. En av tillsatt arbetsgrupp har lagt fram ett förslag om stöd till verksamhet för att bistå personer som vill lämna rasistiska och andra liknande grupperingar (avhoppare). I sin rapport skriver arbetsgruppen att Exit har ansökt om finansiering hos kommuner, , och arbetsgruppen Arm i arm @ 4:e initiativet. I rapporten gör arbetsgruppen mot denna bakgrund bedömningen att det finns goda förutsättningar att Exit kan komma i gång med verksamhet med planerad inriktning . Jag vill understryka, att regeringen ännu inte tagit ställning till det förslag som arbetsgruppen lagt fram. Regeringen kommer dock att delvis ta ställning till förslaget i samband med att den avgör ansökningar om ekonomiskt stöd för sådan verksamhet . Regeringen kommer senare att ta ställning till arbetsgruppens förslag vad avser stöd för verksamhet .
frs · GP12397 · 2001-12-18 00:00:00 — Svar på frågorna 2001/02:397 om Östersjömiljardens användning och 399 om arbetstillfällen i har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att inte Östersjömiljard 2 ska leda till att förlorar fler arbetstillfällen. har frågat mig hur jag avser att agera för att svenska skattepengar inte ska användas till att medvetet minska antalet arbetstillfällen i . Genom Östersjömiljarderna 1 och 2 har riksdag beslutat att satsa för att särskilt stimulera ekonomiskt utbyte, tillväxt och sysselsättning i och , och för att stärka svenskt näringslivs position i regionen. De Östersjömiljardfinansierade insatserna främjar fortsatt ekonomiskt samarbete och näringslivsutveckling i hela . Erfarenheterna av dessa åtgärder är att de stärkt roll i Östersjösamarbetet och utgjort ett värdefullt instrument för stöd till svensk näringslivsaktivitet i regionen. Många svenska företag har fått se dörrar öppnas till nya affärsmöjligheter och ett betydande antal arbetstillfällen skapas. De insatser som har genomförts, och genomförs, syftar till att främja och utnyttja den dynamiska effekt som tillväxten i hela regionen, på båda sidor av , medför. Projekt som finansierats genom Östersjömiljard 2 bidrar både till ökade marknadsmöjligheter för svenska företag och nya möjligheter för handelspartners i regionen. En ökad tillväxt i regionen stärker den ekonomiska utvecklingen och påverkar sysselsättningen positivt både i och i som helhet. Insatser inom ramen för Östersjömiljard 2 syftar till att ge svenska företag förutsättningar att öka effektiviteten och konkurrenskraften för att stimulera verksamheten i . För att kunna bevara sysselsättningen i är det viktigt att utveckla kompetensen inom de svenska företagen och genom en fokusering på de konkurrenskraftiga delarna stärks företagen på ett långsiktigt hållbart sätt. Insatserna bidrar således till att företagen även kan bedriva verksamhet i . Östersjömiljarderna fortsätter att utveckla de starka sidorna inom det svenska näringslivet som kontakterna med länderna i främjas. Insatser inom en rad områden har kunnat ske, satsningar som stärkt vårt näringslivs närvaro i området och som gagnar tillväxt och sysselsättning i . Årets lägesrapport om insatserna inom ramen för Östersjömiljarderna översändes från till näringsutskottet. Den ger en god bild av vad som åstadkommits genom dessa anslag.
frs · GP12398 · 2001-12-21 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:398 om skatteöverläggningar med har, mot bakgrund av förhandlingar mellan och om reglerna i dubbelbeskattningsavtalet angående beskattning av tjänsteinkomster för Öresundspendlare, frågat statsrådet vilka åtgärder han ämnar vidta för att säkerställa ett förhandlingsresultat och ett avtal vilket innebär att man betalar skatt i det land där man bor. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på frågan. Enligt huvudregeln i det nordiska dubbelbeskattningsavtalet ska en person som bor i ett nordiskt land och arbetar i ett annat nordiskt land beskattas i arbetslandet. För gränspendlare bosatta i kommuner i gränsregionerna mellan och samt och gäller att beskattningen under vissa förutsättningar i stället sker i hemviststaten. Det pågår diskussioner mellan och om reglerna i det nordiska dubbelbeskattningsavtalet beträffande beskattningen av tjänsteinkomster för Öresundspendlare. Tillsammans med handelsminister deltog jag själv i ett möte med våra danska kolleger. Vi kom överens om att försöka nå en överenskommelse i frågan . Vi kom också överens om tre politiska kriterier som en skatteordning i ska uppfylla, nämligen låga trösklar för integrationen, kostnadstäckning och att systemet ska vara enkelt för den enskilde och för företagen. Frågeställaren har berört de synpunkter som framförts från främst skånska kommuner om skatteintäkter som kommunerna går miste om, som kommuner och landsting har kostnader för service. I diskussionerna har bl.a. denna aspekt berörts. Ambitionen hos båda parter är att komma fram till en skyndsam lösning på denna fråga. är emellertid komplicerad. I har också hållits val som lett till att en ny regering tillträtt. Jag kan av dessa skäl inte uttala mig om när en lösning kan vara klar, men givetvis är vår målsättning att skyndsamt få till stånd en lösning. Eftersom det är fråga om förhandlingar mellan två stater som ännu inte är slutförda är det inte heller möjligt för mig att uttala mig om innehållet i förhandlingarna. Jag är därför inte beredd att ytterligare kommentera frågan.
frs · GP12399 · 2001-12-18 00:00:00 — Svar på frågorna 2001/02:397 om Östersjömiljardens användning och 399 om arbetstillfällen i har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att inte Östersjömiljard 2 ska leda till att förlorar fler arbetstillfällen. har frågat mig hur jag avser att agera för att svenska skattepengar inte ska användas till att medvetet minska antalet arbetstillfällen i . Genom Östersjömiljarderna 1 och 2 har riksdag beslutat att satsa för att särskilt stimulera ekonomiskt utbyte, tillväxt och sysselsättning i och , och för att stärka svenskt näringslivs position i regionen. De Östersjömiljardfinansierade insatserna främjar fortsatt ekonomiskt samarbete och näringslivsutveckling i hela . Erfarenheterna av dessa åtgärder är att de stärkt roll i Östersjösamarbetet och utgjort ett värdefullt instrument för stöd till svensk näringslivsaktivitet i regionen. Många svenska företag har fått se dörrar öppnas till nya affärsmöjligheter och ett betydande antal arbetstillfällen skapas. De insatser som har genomförts, och genomförs, syftar till att främja och utnyttja den dynamiska effekt som tillväxten i hela regionen, på båda sidor av , medför. Projekt som finansierats genom Östersjömiljard 2 bidrar både till ökade marknadsmöjligheter för svenska företag och nya möjligheter för handelspartners i regionen. En ökad tillväxt i regionen stärker den ekonomiska utvecklingen och påverkar sysselsättningen positivt både i och i som helhet. Insatser inom ramen för Östersjömiljard 2 syftar till att ge svenska företag förutsättningar att öka effektiviteten och konkurrenskraften för att stimulera verksamheten i . För att kunna bevara sysselsättningen i är det viktigt att utveckla kompetensen inom de svenska företagen och genom en fokusering på de konkurrenskraftiga delarna stärks företagen på ett långsiktigt hållbart sätt. Insatserna bidrar således till att företagen även kan bedriva verksamhet i . Östersjömiljarderna fortsätter att utveckla de starka sidorna inom det svenska näringslivet som kontakterna med länderna i främjas. Insatser inom en rad områden har kunnat ske, satsningar som stärkt vårt näringslivs närvaro i området och som gagnar tillväxt och sysselsättning i . Årets lägesrapport om insatserna inom ramen för Östersjömiljarderna översändes från till näringsutskottet. Den ger en god bild av vad som åstadkommits genom dessa anslag.
frs · GP12400 · 2001-12-19 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:400 om avlyssning har frågat mig vilka åtgärder jag är beredd att vidta för att återupprätta förtroendet för att är och förblir ett rättssäkert samhälle. Frågan ställs mot bakgrund av att i pressen läst om att ett EU-direktiv skulle ha inarbetats i svensk lagstiftning och att svenska medborgare därigenom skulle kunna avlyssnas och kanske till och med få sina datorer genomsökta, "utan att åtgärderna har stöd i de krav som den svenska lagstiftningen intill nu har förutsatt". För ett drygt år sedan, , trädde lagen om internationell rättslig hjälp i brottmål i kraft, efter sedvanlig behandling i . Den nya lagstiftningen var produkten av ett beredningsarbete som pågått och som syftat till att skapa ett modernt, sammanhållet, effektivt och rättssäkert regelsystem för det internationella straffrättsliga samarbetet. De föreslagna reglerna om bl.a. hemlig teleavlyssning behandlades mycket utförligt. Lagstiftningen bygger på principen att svenska åklagare och domstolar ska kunna bistå sina utländska motsvarigheter med samma slags åtgärder som kan vidtas i en svensk förundersökning eller rättegång, t.ex. hemlig teleavlyssning. Hjälpen ska lämnas under samma villkor och förutsättningar som gäller för att vidta åtgärden i ett svenskt förfarande. Samma rättssäkerhetsgarantier som gäller för teleavlyssning i en svensk förundersökning gäller således för teleavlyssning i på begäran av annan stat. Detsamma gäller för husrannsakan och beslag av datorer och dess innehåll. med arbetet med den nya lagen förhandlades EU:s konvention om ömsesidig rättslig hjälp i brottmål. Den innehåller bl.a. bestämmelser om hemlig teleavlyssning som bygger på samma princip som den av antagna lagen vilar på. Inför ministermöten i rådet informerades vid flertal tillfällen på sedvanligt sätt om konventionens innehåll och hur arbetet bedrevs parallellt med den nya lagstiftningen. Denna konvention har ännu inte tillträtt. Tillträdet torde komma att kräva vissa lagändringar, bl.a. om hemlig teleavlyssning. Uppgifter om att regeringen försökt "smyga" in nya principer i lagstiftningen torde således bygga på missförstånd.
frs · GP12401 · 2001-12-27 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:401 om kroniskt sjuka har frågat mig vad jag ämnar vidta för åtgärder för att de kroniskt sjuka ska få ett värdigare liv. tar bl.a. upp frågan om de merkostnader som många reumatiker har för sin sjukdom som man ofta också har låga inkomster. Handikappersättningen är ett sätt att kompensera för de merkostnader som människor med funktionshinder kan ha på grund av sin funktionsnedsättning. Till detta kommer också högkostnadsskydden för läkemedel respektive besök i den öppna hälso- och sjukvården. Jag är medveten om att det kan finnas brister i handikappersättningen och frågan har varit uppe till diskussion i Handikappdelegationen. har givit regeringen till känna att det vore värdefullt med en belysning av funktionshindrade personers totala ekonomiska situation. genomför tillsammans med () en analys av funktionshindrades levnadsförhållanden. Den beräknas bli klar . Studien kommer att ge oss en bild av situationen och eventuella behov av åtgärder.
frs · GP12402 · 2001-12-21 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:402 om har frågat mig vilka åtgärder som jag är beredd att vidta för att ges tillräckliga "muskler" med anledning av IMF:s () utvärdering. Företrädare för har varit i för utvärdering av stabiliteten i det svenska finansiella systemet. IMF bedriver utvärderingar av detta slag. Liknande utvärderingar har gjorts i ett fyrtiotal länder. Syftet är att i nära samarbete med ansvariga tillsynsmyndigheter identifiera styrkor och svagheter i det finansiella systemets stabilitet. Utvärderingen är en lång process och först publiceras en slutlig rapport från IMF. IMF:s preliminära bedömning visar att det svenska finansiella systemet i stort fungerar väl. IMF har emellertid bl.a. pekat på resursfrågan hos och att det finns bristande sanktionsmöjligheter för inspektionen. Resursfrågan inom gäller enligt IMF inte enbart antalet anställda utan även förmågan att kunna hantera alltmer komplexa företag. anslag är regelbundet föremål för prövning. har kontinuerligt tillförts ökade resurser. har resurserna ökat från ca till ca . Ökningen inför utgör . Regeringen avser att noga pröva behovet av ytterligare resurser, men frågan gäller också betydelsen av att ha rätt kompetens på olika områden. (SOU 1998:160) har lämnat förslag till utökade sanktionsmöjligheter för tillsynsmyndigheten. Regeringen avser att presentera förslag till ny lagstiftning inom området.
frs · GP12405 · 2001-12-20 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:405 om konkurrenssituationen för spånskiveindustrin har frågat mig vilka åtgärder jag avser vidta för att rätta till den skevhet som konkurrensmässigt föreligger mellan energisektorn och spånskiveindustrin. följer kontinuerligt spånskiveindustrins situation, med hänsyn bl.a. till industri-, energi- och regionalpolitiska aspekter. När det gäller spånskiveindustrins råvara så är de refererade exemplen såg- och kutterspån, biprodukter vid sågverk och hyvlerier. Dessa biprodukter har framför allt använts för att generera värmeenergi, även vid sågverken för att möjliggöra torkning och förädling av det sågade virket. har förädling till biobränslen och extern produktion av värme också ökat. Frågan om råvarans användning är med andra ord komplex och berör t.ex. även sågverkens verksamhet och lönsamhet. framför att spånskiveindustrin missgynnas av att träråvaran används som obeskattat bränsle. Jag vill här hänvisa till den genomgripande översyn av energibeskattningen som pågår. Detta arbete inkluderar frågor som är betydelsefulla, inte minst för spånskiveindustrins konkurrenssituation. Avslutningsvis vill jag betona att träförädlingsindustrins nyttjande av skogsråvaran är av yttersta vikt för hela landet, vilket regeringen poängterat i den regionalpolitiska propositionen (prop. 2001/02:4). Det pågår också en snabb omstrukturering i branschen och jag anser att det är mycket viktigt att det finns förutsättningar för en långsiktigt konkurrenskraftig svensk industri baserad på skogsråvara.
frs · GP12406 · 2001-12-20 00:00:00 — Svar på frågorna 2001/02:406 och 408 om irakiska flyktingar i har frågat mig om jag tänker ta några initiativ för att förmå FN att ge irakiska flyktingar som vistas i flyktingstatus. har frågat mig vilka åtgärder jag är beredd att vidta för att avvärja en flyktingkatastrof i . Den irakiska flyktinggruppens storlek uppskattas till 170 000@200 000 människor. Det finns även 1,6 miljoner registrerade palestinska flyktingar i , vars totala befolkning är ca 5 miljoner människor. Det är uppenbart att många irakier i lever under svåra ekonomiska och sociala förhållanden. Enligt de flesta bedömare i landet så ökar såväl brottslighet som prostitution i denna grupp. Det är också riktigt att människor i denna grupp lätt kan bli offer för samvetslösa människosmugglare. Att tala om en flyktingkatastrof i detta sammanhang @ i samma bemärkelse som vi sett i Kosovo, och delar av @ är dock missvisande. har inte skrivit års flyktingkonvention, men ingick 1997 ett avtal med UNHCR, i vilket bl.a. principen om non-refoulement erkänns, dvs. en garanti för att inte skicka tillbaka flyktingar till länder där de riskerar förföljelse. Avtalet ger möjlighet till ett temporärt tillstånd för flyktingar att stanna i landet i väntan på vidarebosättning i tredje land. för arbetet i är att stödja framväxten av ett nationellt regelverk för flyktingar med sikte på en anslutning av till flyktingkonventionen. stöder UNHCR:s arbete globalt med och vi har förtroende för deras arbete i . kommer detta att leda till en förbättrad status för de irakiska flyktingarna. är även en av de största humanitära biståndsgivarna till . har det bilaterala stödet uppgått till ca . Det svenska stödet innebär en förskjutning av resurserna från norra till de centrala och södra delarna. Fokus ligger fortfarande på vatten/sanitet och nutrition, dvs. på de mest omedelbara behoven och företrädesvis på organisationer som kan arbeta i hela landet. deltar i ett internationellt samarbete för att stävja handeln med människor. har en nordisk polissambandsman stationerad på ambassaden i . Denne arbetar bl.a. tillsammans med jordanska myndigheter för att hindra människosmugglare att sko sig på den utsatta grupp människor som irakierna i utgör.
frs · GP12407 · 2001-12-20 00:00:00 — Svar på frågorna 2001/02:388 om behandling av kristna, 407 om religionsfrihet i och 420 om kristna i har frågat mig på vilket sätt jag avser verka för att förmå turkiska staten att upphöra med övergrepp mot icke-muslimer, så att alla invånare oavsett trosinriktning kan utöva sin religion utan att utsättas för myndighetstrakasserier. har frågat mig om jag avser ta något initiativ för att förmå att upphöra med sina förföljelser mot religiöst oliktänkande och i stället inrikta sig på att uppfylla de demokratiska rättigheter som anges i Köpenhamnskriterierna. har frågat mig vilka åtgärder jag avser vidta för att få att upphöra med förföljelser av kristna i landet. Jag delar , och oro över situationen för de mänskliga rättigheterna i i allmänhet och intoleransen gentemot landets etniska och religiösa minoriteter i synnerhet. har års Europarådskonvention om skydd för de mänskliga rättigheterna och grundläggande friheterna åtagit sig att garantera religionsfriheten i . Man har dessutom undertecknat, om än inte ratificerat, FN:s konvention om medborgerliga och politiska rättigheter. finns begränsningar mot religionsutövningen i @ något som i hög grad gäller protestantiskt kristna. Det är oacceptabelt att myndighetsingripanden på grund av religionsutövning förekommer. Frågan har tagits upp av det lokala EU-ordförandeskapet med turkiska myndigheter. kommer både bilateralt och inom EU att fortsatt verka för att ord och handling stämmer överens. Alla människor, även de som tillhör minoriteter, ska ha möjlighet att fritt utöva sin religion. I om från noteras att det glädjande nog finns vissa tecken på ökad tolerans gentemot icke-muslimska religiösa samfund. T.ex. har turkiska myndigheter gett sitt stöd till vissa ekumeniska evenemang och genom ett presidentdekret tillåtit syrisk-ortodoxa turkiska medborgare som emigrerat att återvända till sina gamla boplatser. Vid en EU-resa konstaterades att syrianska präster kunde verka relativt fritt i dessa områden. De turkiska myndigheterna har gett tillstånd till öppnande av en protestantisk kyrka i . Man har vidare gett en utländsk präst från uppehålls- och arbetstillstånd i församlingen. I EU:s partnerskapsdokument, där det fastslås vilka prioriteringar den turkiska regeringen bör göra för att uppfylla Köpenhamnskriterierna, utgör religionsfrihet ett viktigt krav. Andra prioriteringar rör bl.a. ekonomisk och social utveckling, ratificering av , kulturella rättigheter och respekt för minoriteter. driver inom EU linjen att ska uppfylla alla krav som finns i EU:s partnerskapsdokument. Centret för turkiskt-svenskt samarbete vid generalkonsulatet i har skapats för att kunna stödja EU-anpassning. Regeringen kommer fortsatt, såväl inom EU som vid bilaterala kontakter och genom direkt stöd till organisationer som arbetar för mänskliga rättigheter, att verka för att ska vidta kraftfulla åtgärder för att förbättra religionsfriheten i enlighet med internationella åtaganden.