ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · GO11972 · 2001-03-23 00:00:00 — Fråga 2000/01:972 av () till socialminister om övergrepp mot funktionshindrade kvinnor Hot, våld, övergrepp. Det är vardagen för många funktionshindrade kvinnor. Enligt en pågående studie från föreningen @ Kvinnor och handikapp, har så många som av funktionshindrade kvinnor i utsatts för övergrepp. Det rör sig om fysiskt och psykiskt våld, sexuella övergrepp och ekonomiska oegentligheter. Ofta är det manliga anhöriga som begår övergreppen, men också vårdpersonal begår övergrepp mot funktionshindrade kvinnor. Även färdtjänstpersonal har utsatt denna grupp för kränkande behandling. Lätt utvecklingsstörda kvinnor är den grupp som anses löpa störst risk att bli utsatta för våld och sexuella övergrepp. De har även svårt att bli trodda när de gör en anmälan. Mot bakgrund av ovanstående vill jag fråga statsrådet följande: Vilka åtgärder avser statsrådet vidta för att funktionshindrade kvinnor ska skyddas från övergrepp?
fr · GO11973 · 2001-03-27 00:00:00 — Fråga 2000/01:973 av () till kulturminister om brandsäkerheten på svenska museer har en inventering av brandsäkerheten gjorts för museer. Resultatet är högst oroväckande. Föremål värda mångmiljardbelopp riskerar att gå upp i rök, men den verkliga förlusten ligger i de oersättliga kulturella och historiska värden som i så fall går till spillo. Troligen är detta problem generellt för alla museer i landet. Framför allt är det lagringen av föremål som är det akuta bekymret. Samlingar som inte visas för allmänheten trängs undan i små utrymmen utan säkerhet. Bristen på kunskap om brandsäkerhet hänger troligen samman med att samlingarna är statliga och därmed oförsäkrade: inga försäkringsbolag har besiktigat lokalerna. Vad avser ministern göra för att öka brandsäkerheten på våra museer?
fr · GO11974 · 2001-03-26 00:00:00 — Fråga 2000/01:974 av () till statsrådet om facklig anslutning som grund för lönediskriminering Liksom statsrådet har jag varit fackligt aktiv. "F d facklig ordförande" skulle jag kunna skriva på mitt visitkort. Jag har också, under , varit på arbetsgivaresidan. Inte under dessa år, oavsett vilken sida jag suttit på, har jag funderat på varför inte den eller den personen inte varit med i facket. Och definitivt har jag inte haft en tanke på att "straffa" någon som inte varit fackligt ansluten. Jag har sett det som en självklarhet att varje person och anställd själv får avgöra om hon eller han vill vara med i facket. Inom har "en ny princip" införts av den socialistiska ledningen. Alla icke fackligt aktiva ska nu inte få sin retroaktiva lön, alltså inte få sin nya lön från och med det datum som gäller för de fackligt anslutna. Det här måste ses som en ny princip och ett sätt att skrämma de anställda att gå med i facket. Det ser jag som en stor demokratifråga. Mot bakgrund av ovanstående vill jag ställa följande fråga till demokratiministern: Vilka åtgärder avser statsrådet vidta för att facklig anslutning inte ska vara en grund för lönediskriminering på arbetsmarknaden?
fr · GO11975 · 2001-03-26 00:00:00 — Fråga 2000/01:975 av () till försvarsminister om ubåtsjaktförmågan Helikopterenheter behövs för att stödja stridskrafterna och deras styrka är god rörlighet och förmåga att samverka med bl.a. sjöstridskrafter. Eftersom dessa förmågor att verka i t.ex. insatsstyrkor ska utvecklas måste ubåtsjaktförmågan i saltvatten upprätthållas, vilket är den miljö som besättningarna måste tränas i för att kunna delta i internationella övningar. Alla internationella hav utanför är salta och om vi ska ha internationell kompetens måste övningar och utbildning ske i saltvattenförhållanden. Många Nato- och PFF-länders övningsmönster erbjuder goda möjligheter till kostnadseffektiva samövningar i västerhavet. Att ha tränad personal med därtill anpassad utrustning har ett stort värde när incidenter inträffar. Min fråga till försvarsminister är: Vilka åtgärder avser statsrådet vidta för att Försvarsmaktens helikopterkompetens vad gäller ubåtsjaktförmåga i saltvatten kan säkerställas?
fr · GO11976 · 2001-03-23 00:00:00 — Fråga 2000/01:976 av () till statsrådet om kosovoalbanska flyktingar stod det att läsa i svenska medier att den svenska staten avsåg att genom försorg återsända 120 kosovoalbaner från olika delar av som har fått avvisningsbeslut. Det specialchartrade flygplanets avgång, som i går skulle ha tagit kosovoalbanska flyktingar tillbaka till Kosovo, ställdes dock in sedan hälften av flyktingarna valt att gå under jorden. beslutade dock regeringen att sända ytterligare ca 190 man till Kosovo för att förstärka den trupp på ca 800 svenska soldater som redan finns i området. Regeringen sänder mycket dubbla signaler när man väljer att skicka militära förstärkningar till ett område som man anser är så tryggt och lugnt att man utan problem kan skicka tillbaka flyktingar dit. Vad avser biståndsministern göra för att tillgodose att de kosovoalbanska flyktingarna tryggt kan återvända till en region som regeringen anser är så orolig, att man valt att skicka militära förstärkningar dit?
fr · GO11977 · 2001-03-28 00:00:00 — Fråga 2000/01:977 av () till näringsminister om konkurrensutsättning av drift och underhåll I ett förslag till regeringen daterat till föreslås bl.a. följande inriktning av statliga verksamhet: "Fortsatta och intensifierade rationaliseringar och effektiviseringar i samlade organisation, såväl inom produktion som administration planeras. , och Projektering ska konkurrensutsättas." Det är med största oro som vi tar del av förslag. Här föreligger en uppenbar risk att säkerheten på järnvägen blir satt på undantag. har dessutom meddelat att man har för avsikt att säga upp 600 av 850 banreparatörer. Hur det rimmar med ett fortsatt säkerhetstänkande återstår att se. menade dåvarande kommunikationsministern att någon konkurrensutsättning av drift och underhåll inte kunde komma i fråga på grund av säkerhetsskäl. Med anledning av ovanstående vill jag därför ställa följande fråga till näringsministern: Vad avser statsrådet vidta för åtgärder för att motverka att säkerheten på våra järnvägar försämras vid en konkurrensutsättning av drift och underhåll?
fr · GO11978 · 2001-03-28 00:00:00 — Fråga 2000/01:978 av () till finansminister om budgetpåverkan rapportör för i budgetutskottet, i Naval, har i ett arbetsdokument gått igenom en rad fördragsförändringar som kommer att öka kostnaderna för EU, utöver de budgetramar som upprättades i . Ett exempel är beslutet att tillåta en mindre grupp av medlemsländer att fördjupa samarbetet inom ett nytt politikområde, s.k. flexibel integration. Detta ökar kostnaden för EU som helhet då de administrativa förvaltningskostnaderna för detta kommer att betalas av hela EU, dvs. även de medlemmar som inte deltar i det s.k. fördjupade samarbetet! Det finns fler exempel. Andra förvaltningskostnader som ökar genom är kostnaderna för de nya mellanstatliga politikområden som utvecklas i detta fördrag: den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken, den europeiska säkerhets- och försvarspolitiken samt rättsliga- och inrikesfrågor. Även beslutet att ge ekonomiskt bistånd till länder som drabbats av "osedvanliga händelser utanför dess kontroll", artikel 100 i EG-fördraget, kan komma att slå djupa hål i det satta budgettaket. Ännu ett exempel är beslutet att EU betalar uppbyggnaden av transnationella partier i . Jag vill mot denna bakgrund fråga finansminister : Vilka initiativ tänker den vidta för att förhindra att EU:s budgetramar sprängs?
fr · GO11979 · 2001-03-28 00:00:00 — Fråga 2000/01:979 av () till socialminister om läkemedelsskulder Alltfler patienter kan inte betala sina läkemedel. uppger att de skickar alltfler ärenden vidare till indrivning. har ca 500000 kunder som har möjlighet att delbetala sina läkemedel. kostnader för uteblivna betalningar är , en siffra som ökat dramatiskt . i uppskattar att en femtedel av deras betalningsförelägganden handlar om läkemedelsskulder. , sektionschef vid i , menar att det är de med inkomster precis över socialbidragsnormen som i högst utsträckning inte kan betala sina läkemedelskostnader. Mot bakgrund av ovanstående vill jag fråga statsrådet följande: Vilka åtgärder avser statsrådet vidta för att patienter inte ska bli skuldsatta på grund av höga läkemedelskostnader?
fr · GO11980 · 2001-03-28 00:00:00 — Fråga 2000/01:980 av () till socialminister om tillsynsansvar Utan att gå in på ett enskilt ärende kan jag ändå konstatera att en länsstyrelse har, med anledning av att man öppnat tillsyn av en §50-utredning rörande vården/boendet för ett barn, låtit meddela att ärenden kan ta upp till . har barnet omhändertagits. JO har dessutom låtit meddela att man inte ämnar ta upp frågan till behandling så länge utredning pågår hos . Min fråga till socialministern är: Vilka åtgärder ämnar socialministern vidta för att i enlighet med intentionerna i förkorta utredningstiderna?
fr · GO11981 · 2001-03-29 00:00:00 — Fråga 2000/01:981 av () till justitieminister om tingsrätterna i och För allmänhetens förtroende för rättsväsendet är det angeläget att också små orter får ha kvar sina tingsrätter . Sammantaget ger polisbristen och det hot som finns mot lokala domstolar en känsla av att rättsväsendet överger inte minst mindre städer och glesbygd. Det är en olycklig utveckling. Det måste markeras att tingsrätter på mindre orter behövs också fortsättningsvis. I län hotas tingsrätterna i och av nedläggning. Samma öde har drabbat . Vad avser justitieministern göra för att säkra rättsväsendets lokala förankring genom bevarande av tingsrätter också på små orter som och ?
fr · GO11982 · 2001-03-28 00:00:00 — Fråga 2000/01:982 av () till näringsminister om statens ägande i sålde sin wellpapprörelse till nederländska för . Wellpapprörelsen var sista stora industridivision, och företaget är nu omvandlat till ett renodlat stort skogsägarbolag. Faktum är att AssiDomän med sina har mest produktiv skogmark i . Med tanke på den senare tidens utveckling är huvudfrågan vad som kommer att hända med AssiDomän. Ska företaget utvecklas till ett nytt eller ska företaget fortsätta utvecklingen mot en börsnoterad renodlad skogsägare? Det är frågor som staten som den dominerande ägaren bör svara på. Mot bakgrund av ovanstående vill jag ställa följande fråga till näringsministern: Vilka åtgärder avser statsrådet vidta för att klargöra statens politik vad gäller AssiDomän för aktieägare och allmänhet?
fr · GO11983 · 2001-03-29 00:00:00 — Fråga 2000/01:983 av () till näringsminister om väg 44 Väg 44 är en tungt belastat väg vad gäller industriella vägtransporter, resor till och från arbete samt övrig nytto- och privattrafik inom . Det är därför tragiskt att den nuvarande majoriteten i bestående av Socialdemokraterna, har beslutat att fortsätta centraliseringen av sjukvården i . Detta sker som ytterst lite har skett för att åtgärda kommunikationsproblemen i regionen. Vad det gäller och vägar har jag redan nämnt dem i tidigare frågor. Majoritetens fortsatta inriktningen av vården i ställer ökade krav på snabbare och säkrare vägtransporter för att rädda liv. Med tanke på den höga belastning som väg 44 har är det viktigt att staten tar initiativet till en upprustning av väg 44. Med den nuvarande vägkonstruktionen och tunga belastningen finns det en uppenbar fara vid sjuktransporter. Vägen medger små möjligheter för säkra omkörningar oavsett om de sker privat, med taxi eller med ambulans. Med detta som bakgrund vill jag fråga ministern vilka åtgärder denne avser vidta för att säkerställa att väg 44 och de övriga vägarna i rustas till en god och säker standard?
fr · GO11984 · 2001-03-29 00:00:00 — Fråga 2000/01:984 av () till statsminister om den allmänna infrastrukturen När det gäller den allmänna infrastrukturen har regeringen upprepade gånger skjutit upp en utlovad proposition. Enligt en intervju i har statsministern kommenterat infrastrukturpolitiken och enligt tidningsartikeln är beskedet att en proposition om infrastrukturpolitiken läggs senast . Avser statsministern därmed att eventuellt avlämna proposition ?
fr · GO11985 · 2001-03-28 00:00:00 — Fråga 2000/01:985 av () till socialminister om produktansvar inom hälso- och sjukvården Värnlösa människor som lägger sitt liv och sin hälsa i sjukvårdens vård är ibland helt rättslösa och i många fall är det fråga om allvarliga medicinska felbehandlingar som blir oprövade ansvarsmässigt. Felbehandlingar inom vården som anmäls till åklagare men som av brist på bevisning inte anses som brottsliga får inte prövas av . Enligt nuvarande lagstiftning får inte ta upp de fall som anmäls till polis och åklagare, vilket gör att många fall över huvud taget aldrig prövas. Ett fall som hamnade mellan stolarna på detta sätt var det fallet med en äldre kvinna som fått skabb. skickades hon från sjukhus till sjukhus utan att få någon behandling. Dödsfallet polisanmäldes men åklagaren har lagt ned ärendet. Offentliga tjänster, såsom vård och omsorg, bör även de omfattas av den produktansvarslag som gäller näringslivets produkter och tjänster. Vilka åtgärder avser socialministern vidta för att sjukvården ska ta sitt ansvar för felbedömningar och slarv?
fr · GO11986 · 2001-03-29 00:00:00 — Fråga 2000/01:986 av () till utbildningsminister om biståndsarbete med studielån Biståndsarbetare eller missionärer med studielån kan med nuvarande regler få uppskov att betala tillbaka lånen i högst . Mycket sällan ges tillstånd . I praktiken innebär det att biståndsarbetare och missionärer inte har "råd" att vara ute på fältet och jobba i än . Detta blir ofta dyrt för den sändande organisationen och opraktiskt för den mottagande organisationen i utvecklingsländerna eftersom man måste byta personal ofta. Vilka åtgärder är utbildningsministern beredd att vidta för att underlätta för biståndsarbetare och missionärer med studielån att betala tillbaka lånen senare än vad de nuvarande reglerna tillåter?
fr · GO11987 · 2001-03-23 00:00:00 — Fråga 2000/01:987 av () till utrikesminister om kurderna och ansökan om EU-medlemskap I finns det lagar som bl.a. innebär att politiska partier inte ens får nämna kurdernas existens, att kurder måste ge sina barn turkiska namn och att kurdiska barn inte får utbildas på något annat språk än turkiska. Det enda brott de flesta av de tiotusentals kurder som sitter i turkiska fängelser begått är att de brutit mot dessa lagar som förnekar deras existens som kurder, förnekar dem rätten att använda sitt språk och förnekar dem andra mänskliga rättigheter. är kandidatland för medlemskap i . Trots att detta är ett lysande tillfälle att sätta press på när det gäller kurdfrågan, nämns kurderna inte i den resolution där EU klargör kraven på för EU-medlemskap. Om inte får det inskrivet i denna resolution att minoriteter handlar om kurder kommer man aldrig att ge kurderna några rättigheter. Enligt turkiska myndigheter består nämligen minoritetsgrupperna i enbart av några kristna grupper. Vad gör utrikesministern för att föra in kurdfrågan i medlemskapsförhandlingarna och därigenom ställa krav på respekt för mänskliga rättigheter i ?
fr · GO11988 · 2001-03-30 00:00:00 — Fråga 2000/01:988 av () till försvarsminister om internationell pilotutbildning i Alla är vi överens om att försvarsbesluten ska vara långsiktiga och stabila. De senaste förslagen från departementet har tyvärr inte präglats av långsiktighet och stabilitet. Den framtida pilotutbildningen i flygvapnet är ett exempel. Förslag läggs utan att en majoritet för förslaget har säkrats. Oförmågan att komma till beslut har vållat stor oro hos de anställda i flygvapnet. Svårigheten att komma till beslut beror oftast på regionalpolitik, och inte på militära avvägningar. Informella samtal förs om en framtida gemensam pilotutbildning i . Tanken är att en sådan utbildning ska placeras på olika ställen i . Förhoppningsvis hamnar en del i . Jag anser att en plattform bör läggas för en EU-gemensam pilotutbildning , när vi diskuterar och ska organisera den svenska pilotutbildningen. Med anledning av ovanstående vill jag fråga : Avser försvarsministern att i det pågående arbetet med att organisera den svenska pilotutbildningen förbereda för en eventuell EU-pilotutbildning förlagd till ?
fr · GO11989 · 2001-03-30 00:00:00 — Fråga 2000/01:989 av () till försvarsminister om rekryteringen av deltidsbrandmän i klarar av att göra insatser vid såväl bränder som bilolyckor och översvämningar. Vid sidan av den heltidsanställda bemanningen finns en stor grupp deltidsanställda, vars insatser är helt avgörande för en fungerande räddningstjänst kring mindre tätorter och i glesbygd. har det dock blivit allt svårare att rekrytera deltidsbrandmän, och mycket talar för att det är förändringarna på arbetsmarknaden som är orsaken. Inte bara den ökande rörligheten utan framför allt det sätt varpå arbetsorganisationer utvecklas. Ur samhällssynpunkt är naturligtvis denna utveckling starkt oroande. Det kommer sannolikt aldrig att finnas förutsättningar för heltidskårer i hela landet, utan deltidskårerna kommer alltjämt att vara en förutsättning för snabba insatser i hela landet. På många ställen finns uppenbara problem med bemanningen av deltidskårerna, och vid de pensionsavgångar som väntar kan läget bli akut. Mot den bakgrunden är det angeläget att en översyn av rekryteringsfrågan genomförs, inte minst för att belysa om ytterligare ekonomiska incitament är nödvändiga för att trygga bemanningen framöver. Min fråga till statsrådet blir därför: Vilka initiativ avser statsrådet ta för att förbättra och säkra rekryteringen av deltidsbrandmän?
fr · GO11990 · 2001-03-30 00:00:00 — Fråga 2000/01:990 av () till finansminister om skatten på sprit Enligt den danska premiärministern är det sannolikt att kan komma att sänka alkoholskatten, ned mot tysk nivå. Det skulle innebära, enligt den omfattande gränshandelsrapport som det danska skatteministeriet presenterade , att efter en skattesänkning kommer en flaska i genomsnitt att kosta ca i . Att jämföras med dagens svenska snittpris på ca 250kr. Vem som helst inser att den skillnaden kommer att leda till att än fler svenskar överger Systembolaget till förmån för och . Både med lagliga ransoner men även med illegala kvantiteter. Här i diskuteras nu en möjlig sänkning av vinskatten. Till stor del därför att önskar att så ska ske. Men ur ett svenskt perspektiv är det spriten som är det verkliga problemet då de svenska skattenivåerna gör det lukrativt att bedriva såväl legal som illegal gränshandel. Förändras inte skattesatserna kommer vi att se en etablerad internationell storskalig brottslighet som finner sin utkomst i denna illegala handel. Enligt håller sådana mönster på att etableras . Vad avser finansministern vidtaga för åtgärder för att komma till rätta med den obalans, vad gäller skatten på sprit, som råder mot och ?
fr · GO11991 · 2001-03-30 00:00:00 — Fråga 2000/01:991 av () till statsrådet om demokratins värden Den 24@27 maj anordnas Ungdomsriksdagen 2001 i , ett arrangemang där Stiftelsen och stad står som ansvariga. Stiftelsen är i sin tur något som står bakom. Det är allas vår uppgift att vårda och värna demokratin. Ungdomars engagemang i vårdandet av demokratin sägs vara syftet med Ungdomsriksdagen. Det är därför upprörande att läsa i programmet för evenemanget att ett utskott erbjuder en programpunkt under rubriken "Gatstenar och sammanträden @ två sätt att påverka . Vilken är din väg? Lär dig hitta och använda metoderna". Enligt min mening visar rubriken med stor tydlighet att arrangörerna likställer gatstenar och sammanträden som metoder att påverka den demokratiska beslutsprocessen. På Ungdomsriksdagen ska deltagarna alltså få information om metoder som ligger långt från vad som kan definieras som demokratiska. Det är varken förenligt med demokratins grundläggande värden eller rimligt att använda skattemedel till att subventionera något dylikt. Vilka åtgärder avser statsrådet vidta för att skattemedel inte används i strid med de intentioner som de var avsedda för?
fr · GO11992 · 2001-03-30 00:00:00 — Fråga 2000/01:992 av () till statsrådet om mångfald i skolsystemet En ny visar att den kommunala skolan mår bra av konkurrens från fristående skolor. Ju fler elever som går i friskolor och ju större mångfald desto högre blir kvaliteten på undervisningen i omgivande kommunala skolor. Studiens resultat var allt annat än självklart. Etableringen av friskolor i en kommun kan ha negativa såväl som positiva effekter på den kommunala skolan. Det finns en risk att de bästa lärarna och de duktigaste eleverna går över till friskolorna. Om inte kommunen då kan anpassa organisation, lokaler etc. efter det nya elevunderlaget så kan undervisningen bli lidande. Konkurrensen kan också stimulera alla skolor i området till nytänktande och möjlighet till att ta efter framgångsrika skolor. Fler arbetsgivare kan ge bättre villkor och högre status åt lärarkåren. Mångfald kan öka trycket på skolan att förbättra undervisningen. Det är viktigt att med en solidarisk finansiering av skolan så att alla elever ges rätt till kunskap. Detta behöver dock inte betyda att kommunen alltid behöver vara huvudman. Socialdemokraterna har vacklat i frågan hur man ser på en mångfald i skolsystemet. Med anledning av detta vill jag fråga skolministern: Vad avser ministern göra för att säkerställa en mångfald i skolsystemet?
fr · GO11993 · 2001-03-30 00:00:00 — Fråga 2000/01:993 av () till utrikesminister om norra Kurderna i norra är med rätta oroade över vad som kommer att ske den dagen sanktionerna mot upphävs i det fall då är vid makten. De fruktar att det skydd de nu har av FN och genom flygförbudszonen ska försvinna och att ska starta ett folkmord på kurderna. De kräver internationella garantier för sin säkerhet, FN-närvaro och de vill garanteras en federativ status i och framför allt att ska agera i frågan i egenskap av ordförande i . Om inte säkerheten tydligt kan garanteras före ett beslut kommer flyktingströmmarna att öka med allt vad det för med sig av mänskliga, humanitära, sociala, politiska och ekonomiska problem. Frågan har behandlats i utrikesutskottets betänkande om mänskliga rättigheter där utskottet inte kunde redovisa vilka initiativ som regeringen kan ta. Med anledning av detta vill jag ställa följande fråga: Vilka initiativ är utrikesministern beredd att ta i EU och FN för att garantera säkerheten för kurderna i norra inför ett beslut om hävande av sanktionerna?
fr · GO11994 · 2001-03-30 00:00:00 — Fråga 2000/01:994 av () till statsrådet om priset för att resa över Med jämna mellanrum, nu , har handelsministern uttalat att priset för bilresor över borde sänkas. Det är vällovliga uttalanden, och jag håller helt och hållet med om att priset, framför allt för pendlare, borde vara lägre. Dock styrs ju Öresundsbrokonsortiets prissättning framför allt av politiskt fattade beslut i avtalet mellan och . Dagens broavtal innefattar tre politiska mål: Att prissättningen på bron inte slår ut färjetrafiken mellan och . Att prissättningen gynnar tågtrafiken och att biltrafiken ska bära de största kostnaderna för bron. Att bron ska vara helt självfinansierad. För att Öresundsbrokonsortiet på allvar ska kunna justera priset kommer det troligtvis att behövas förändringar i avtalet. Mot bakgrund av ovanstående vill jag ställa följande fråga till handelsministern: Vilka åtgärder avser statsrådet vidta för att sådana förändringar görs i avtalet mellan och , att priset för att resa över kan sänkas?