ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
frs · GO121029 · 2001-04-18 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:1029 om Systembolaget och glesbygden har frågat mig vad jag tänker göra för att se till att det framgår i riktlinjerna för Systembolagets nyetableringar att företaget ska ta hänsyn till önskemål från berörda kommuner. I punkten 9 i avtalet mellan och staten, som är tillkännagivet i SFS 2000:383, stadgas att en övergripande målsättning för bolaget vid förläggning av försäljningsställen ska vara att i princip varje kommun som gör framställning om det ska få ett försäljningsställe (systembutik). Beslut om att etablera eller lägga ned en systembutik ska fattas av bolagets styrelse och beslutet ska grundas på en samlad bedömning utifrån företagsekonomiska och servicemässiga överväganden. Enligt punkten 10 ska kommunfullmäktiges yttrande inhämtas innan beslut fattas om etablering, flyttning eller nedläggning av systembutik. Den av efterfrågade hänsynen är således redan reglerad. Någon reglering om att kommunen i princip ska ha rätt att få ett försäljningsställe förlagt på varje ort den önskar inom kommunen är däremot inte möjlig. En sådan ordning skulle inte kunna tillgodose det nödvändiga behovet av företagsmässiga och servicemässiga överväganden. Avslutningsvis vill jag upplysa om att tillhör de orter som har utlämningsställe.
frs · GO121030 · 2001-04-11 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:1030 om plantering av ädellövskog har frågat mig vad regeringen avser att göra för att påskynda EU:s behandling av bestämmelserna om det svenska bidraget till plantering av ädellövskog efter stormfällda granskogar i så att markägarna snabbt kan få besked om eventuella bidrag. beslutade om nämnda bidrag. Bidraget måste granskas av kommissionen. Syftet är att se till att det inte strider mot gällande statsstödsregler inom EU. Regeringen överlämnade därför en detaljerad redovisning av innebörden av stödet och utkast till de bestämmelser som avses gälla. Kommissionen har enligt gällande bestämmelser till sitt förfogande för granskningen. Först bekräftade kommissionen att anmälan hade kommit in och att skulle räknas från denna tidpunkt. Någon förklaring till att registreringen av ärendet hade dragit ut har vi inte kunnat få. I en skrivelse daterad nästan , , ställde kommissionen kompletterande frågor och bad om ytterligare detaljerad redovisning. framhölls att gällande behandlingstid, , skulle börja löpa först när svar på dessa frågor har lämnats. vädjade vi om skyndsammast möjliga behandling av ärendet med hänvisning till att planteringssäsongen nu står för dörren och att en fördröjning skulle orsaka skogsägarna ytterligare förluster. I frågestund fick jag frågan om vilket råd jag har att ge berörda skogsägare i avvaktan på den fortsatta beredningen. Med kunskap om att plantorna riskerar att dö om de inte planteras innan de skjuter skott är mitt råd till de som väntar på besked att börja planteringen. De markägare som tror sig kunna få del av bidraget och som har ansökt om sådant hos kan med styrelsens medgivande plantera utan att riskera att bidraget skulle nekas av just den anledningen. Detta är en regel som normalt tillämpas i och som också finns i det regelförslag som har lämnats till kommissionen.
frs · GO121031 · 2001-04-11 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:1031 om stambanan har frågat mig vad jag avser att göra för att förbättra standarden på . Bakgrunden till frågan är att tvingats säga nej till trafikönskemål på grund av att kapaciteten inte räcker till. Enligt en utredning @ @ skulle måttliga investeringar minska restiden med och kapaciteten fördubblas. Inledningsvis vill jag vända mig mot att investeringar om betecknas som måttliga. Det är närapå hälften av den summa som avsattes för samtliga järnvägsinvesteringar i stomnätsplanen för perioden 1998@2007. Totalt planerades åtgärder för på . Det är glädjande att järnvägstrafiken ökar och det är viktigt att vi kan möta järnvägskundernas efterfrågan. planerar att påbörja en bangårdsombyggnad i och arbetet med kapacitetsförstärkning på sträckan Arlöv@Malmö planeras starta . Regeringen förbereder en proposition om den framtida utvecklingen av transportinfrastrukturen som kommer att läggas fram för . Regeringen kommer därefter att uppdra åt att upprätta en ny stomnätsplan i enlighet med beslut. I detta sammanhang får det eventuella behovet av satsningar på prövas på nytt.
frs · GO121032 · 2001-04-25 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:1032 om beskattning av drivmedel har frågat mig vad jag avser vidta för åtgärder för att förslag om beskattningen av drivmedel för jordbruks- och arbetsmaskiner ska kunna framläggas inom utlovad tid. hänvisar till ett pressmeddelande från som bl.a. informerade om att en vägtrafikskatteutredning ska tillsättas för att bl.a. se över de skattevillkor som är specifika för jordbrukets drivmedelsanvändning och att resultatet av denna utredning ska presenteras i vårpropositionen 2001. Resultatet av utredningen har dock inte kunnat lämnas i vårpropositionen eftersom direktiven till beslutades av regeringen . Enligt direktiven ska utredningen med förtur se över beskattningen av arbetsmaskiner .
frs · GO121033 · 2001-04-25 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:1033 om dieselskatten för jord- och skogsbruk de har frågat mig om när regeringen avser att lägga fram konkreta förslag om sänkt dieselskatt för jord- och skogsbrukets arbetsmaskiner. de anför att "dieselupproret" med anledning av att skatten på diesel höjdes med per liter föranledde regeringen att utlova en sänkning av dieselskatten för jord- och skogsbrukets räkning. Några löften om sänkning av dieselskatten har inte lämnats av regeringen. Däremot aviserades i budgetpropositionen att en särskild trafikbeskattningsutredning bl.a. ska se över beskattningen av arbetsmaskiner. Direktiven till utredningen beslutades av regeringen . Enligt direktiven ska utredningen med förtur se över beskattningen av arbetsmaskiner .
frs · GO121034 · 2001-04-25 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:1034 om flyttningar och fastighetsskatten de säger sig ha förstått att det skulle finnas beräkningar på hur många som måste flytta på grund av regeringens politik för boendet och har därför frågat mig om jag avser att redovisa dessa siffror. Några sådana beräkningar finns inte. Däremot är det väl känt att uttaget av fastighetsskatt kan ge upphov till problem för vissa fastighetsägare. Det gäller framför allt en mindre grupp hushåll med låga inkomster som äger och är bosatta i småhus med höga taxeringsvärden. I har det därför utarbetats en promemoria med ett förslag till en begränsningsregel för fastighetsskatten genom skattereduktion. De i promemorian föreslagna bestämmelserna innebär i princip att hushåll med normal inkomst och förmögenhet inte ska betala av inkomsten i fastighetsskatt för sin permanentbostad. Promemorian har remitterats och remisstiden går ut . Avsikten är att en proposition ska behandlas av samt att en begränsningsregel ska gälla retroaktivt fr.o.m. .
frs · GO121035 · 2001-04-18 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:1035 om vildlax i har frågat mig vad jag tänker göra för att säkra beståndet av vildlax i . Tvärtemot vad uppger var det länge sedan de norrbottniska laxbestånden var så starka som . Så höga tätheter av ensomriga laxungar som uppmättes har inte noterats sedan provtagningarna inleddes . var utvandringen av laxsmolt i omkring 400 000 individer, vilket är det överlägset största antal som uppmätts. Inte heller mätningarna i tyder på att beståndet minskar. I själva verket visar statistiken att uppvandringen var den tredje största som noterats och ökade med . beslöt 2000 att tillåta nätfiske efter annan fisk än lax och öring samt fettfeneklippt lax och öring. För att minska risken tjuvfiske av icke fettfeneklippt lax med grovmaskiga nät begränsades den största tillåtna maskvidden inför innevarande års fiskesäsong. Den övervägande delen av de laxar som återvänder till är därmed för stora för att fastna i den tillåtna maskstorleken. Slutligen vill jag nämna att uppvandringen av lax i de norrbottniska älvarna kommer att öka i betydlig omfattning och 2003 då de starka smoltårsklasserna börjar återvandra. Eftersom omfattande åtgärder redan vidtas för att säkra vildlaxbestånden tänker jag inte vidta några ytterligare åtgärder.
frs · GO121036 · 2001-04-18 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:1036 om folkomröstning om EMU har frågat statsrådet om hon är beredd att ta initiativ till att en kommitté med uppgift att övervaka och publicera all tillgänglig information om de ekonomiska stöd som ges och mottas av de båda alternativen under en EMU-folkomröstning inrättas. Frågan har överlämnats till mig. Det föreligger inte något beslut om att genomföra en folkomröstning om EMU. Det finns därför enligt min uppfattning inte heller någon anledning att nu lägga fast formerna för hur en sådan omröstning ska genomföras. I det fall att frågan blir aktuell kommer regeringen ta initiativ till att dessa frågor hanteras i brett samförstånd.
frs · GO121037 · 2001-04-18 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:1037 om ny arbetsskadeförsäkring har frågat mig vilka initiativ jag avser att ta för att uppnå att den nya arbetsskadeförsäkringen blir könsneutral vid bedömningen av arbetsskador. pågår arbete med en översyn av arbetsskadeförsäkringen. Bl.a. har regeringen givit , , i uppdrag att analysera hur arbetsskadeförsäkringen fungerar i förhållande till sitt syfte för individ och samhälle. Särskild vikt ska därvid läggas på försäkringens effekter för kvinnor. RFV ska kartlägga de problem som finns i dagens lagstiftning och tillämpning. I uppdraget ingår också att ta fram förslag till de lagändringar som kan behövas. RFV bör också undersöka möjligheterna och formerna för ett samarbete med forskare på de områden som är relevanta för arbetsskadeförsäkringens tillämpning. Uppdraget avseende arbetsskadeförsäkringens effekter, problem i handläggningen och förslag till regelförändringar har redovisats . Utöver detta speciella uppdrag ska RFV särskilt verka för att socialförsäkringssystemen tillämpas likformigt och rättvist och utfärda de allmänna råd som fordras för tillämpningen. RFV avser att fortlöpande utöva särskild tillsyn över arbetsskadeområdet för att tillse att ärendehantering och tillämpning sker på avsett sätt. Bevisreglerna i lagen om arbetsskadeförsäkring är föremål för översyn. Jag har fått ett förslag till regeländring från den juristgrupp som på mitt uppdrag har utarbetat nya regler. Bevisreglerna reformeras med inriktningen att det ska bli lättare att bevisa att en skada är arbetsskada @ beviskravet sänks @ något som har betydelse för de svårbedömda skador som ofta drabbar kvinnor. Vidare ska reglerna bli enklare och tydligare. Redan med dagens regler ska individuella hänsyn tas såväl vid bedömningen av skadligheten som vid sambandsbedömningen. Det innebär i princip att, om en kvinna och en man utsätts för samma belastning i arbetet och drabbas av samma sjukdom, kvinnan har lättare att få sin arbetsskada godkänd eftersom kvinnor har en annan konstitution än män. Det är således inte den manliga som gäller i arbetsskadeförsäkringen utan försäkringen tar hänsyn till individens förutsättningar. Det kan dock vara en god tanke att lyfta fram denna fråga om befintligt skick tydligare i den nya arbetsskadeförsäkringen. Beträffande bevisreglerna pågår ett arbete som syftar till att så långt som möjligt förenkla hanteringen. Förbättringar därvidlag kommer alla försäkrade till godo men störst torde nyttan vara för dem med svårbedömda skador. Förslag till nya regler bör vara väl genomarbetade. Det är därför viktigt att man lyssnar till den juridiska och medicinska expertisen. De regeländringar som är under utarbetande kommer att remitteras till berörda organisationer och myndigheter för synpunkter innan vi går vidare med en proposition angående förändringar i arbetsskadeförsäkringen.
frs · GO121038 · 2001-04-18 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:1038 om bostadsbidrag och fiktiv reavinst de har frågat mig vilka åtgärder regeringen avser vidta för att enskilda inte ska drabbas av återkrav på bostadsbidrag vid försäljning som inte ger en reell reavinst. Enligt lagen om bostadsbidrag utgår inkomstprövningen av bostadsbidrag från den taxerade inkomsten. Den bidragsgrundande inkomsten utgörs, med vissa tillägg och avdrag, av summan inkomst av tjänst, inkomst av näringsverksamhet och inkomst av kapital. I inkomst av kapital ingår eventuella realisationsvinster. Inkomster i form av realisationsvinster ökar hushållens ekonomiska bärkraft. Det är därför inte rimligt att dessa inkomster ska undantas när bostadsbidragen behovsprövas. Det finns emellertid vissa undantag. Ett sådant är att den som sålt sin permanentbostad och köper en annan bostad kan, enligt lagen om uppskovsavdrag vid byte av bostad, få uppskov med beskattningen av den eventuella vinst som gjorts vid försäljningen. Avdrag enligt denna lag ska inte ingå i den bostadsbidragsgrundande inkomsten. Jag ser därför inga skäl till att ta initiativ till några förändringar i den aktuella lagstiftningen vad gäller definitionen av vad som ska ingå i den bidragsgrundande inkomsten i sammanhang som gäller realisationsvinster. I detta sammanhang vill jag också nämna att har lämnat sitt slutbetänkande till regeringen (Ur fattigdomsfällan, SOU 2001:24). har haft till uppgift att analysera barnbidrag, underhållsstöd och bostadsbidrag till barnfamiljer. Avsikten har varit att förutsättningslöst pröva möjligheterna att inom ramen för den generella välfärdspolitiken förändra och modernisera stödsystemen. Syftet är också att pröva om det är möjligt att förändra bidragsgivningen i en riktning som innebär att marginaleffekterna minskar som den fördelningspolitiska träffsäkerheten ökar. Utredningen har ägnat särskild uppmärksamhet åt bostadsbidragen eftersom de står för en stor del av marginaleffekterna för barnfamiljer. Utredningens betänkande kommer på sedvanligt sätt att remitteras till olika remissinstanser. Ett arbete inom departementet pågår också kring dessa frågor.
frs · GO121039 · 2001-04-18 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:1039 om finansieringen av äldre invandrares försörjningsstöd de har frågat mig när regeringen avser att lägga fram förslag om statlig finansiering av äldre invandrares stadigvarande behov av försörjningsstöd. Personer som inte uppfyller bosättningskravet för rätt till folkpension och pensionstillskott är hänvisade till socialbidrag för sin försörjning. Den största gruppen utgörs av äldre invandrare. Regeringen anser att detta strider mot socialbidragets syfte att vara ett yttersta skyddsnät och kommer därför att i en särskild proposition föreslå att ett statligt äldreförsörjningsstöd riktat till dessa personer införs . Reglerna för stödet ska knyta an till reglerna för det särskilda bostadstillägget till pensionärer () och garantera att bl.a. äldre invandrare får en skälig levnadsnivå efter att boendet är betalt.
frs · GO121040 · 2001-04-18 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:1040 om barnstödet har till socialminister ställt en fråga om vilka åtgärder han ämnar vidta för att anpassa reglerna så att olika bidrag följer barnen vid växelvis boende. Arbetet i regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på frågan. Min och regeringens grundläggande inställning är att barnens bästa alltid ska stå i centrum och att barn har rätt till båda sina föräldrar. Föräldrar har ett gemensamt ansvar för sina barns välfärd. Det är också den uppfattning som är lagfäst enligt . Detta bör gälla oavsett om föräldrarna sammanbor eller inte. Andelen föräldrar med gemensam vårdnad om sina barn har ökat kraftigt vilket regeringen välkomnar. Regeringen har på olika sätt uppmuntrat pappor att ta större del i sina barns uppväxt. Införandet av särskilda pappamånader i föräldraförsäkringen är en sådan åtgärd. En annan är att det i underhållsstödssystemet införts en möjlighet att få utfyllnadsbidrag om barnen bor lika mycket hos båda föräldrarna, s.k. växelvis boende. Regeringen föreslog att reglerna för rätt till sådant bidrag skulle ändras. Nya regler, som innebär att båda föräldrarna nu har möjlighet att få ett sådant bidrag, trädde i kraft . Vid gemensam vårdnad om ett barn förutsätts att föräldrarna enas om alla frågor av vikt som rör barnet. Det förväntas att föräldrar ska kunna komma överens om hur kostnaderna för t.ex. barnomsorgen, semesterresan eller vinterkläderna ska fördelas mellan dem. Föräldrar bör normalt också kunna komma överens om till vilka utgifter för barnet som barnbidrag eller underhållsstöd ska användas. har överlämnat sitt slutbetänkande, Ur fattigdomsfällan (SOU 2001:24), till regeringen. Utredningen har bl.a. utvärderat underhållsstödssystemet och föreslår bl.a. att en förälder vid ett omfattande umgänge ska ha möjlighet att få del av underhållsstödet, vilket skulle kunna förbättra den ekonomiska situationen för en bidragsskyldig med svag ekonomi. Reglerna för föräldrars möjligheter att göra s.k. umgängesavdrag regleras i . förbereder en översyn av regler för bl.a. metoden för dygnsberäkning vid umgängesavdrag. Slutligen pekar utredningen på att kommunens skyldighet att erbjuda samarbetssamtal om barns vårdnad, boende och umgänge också bör omfatta frågor som rör barnens försörjning. Utredningens betänkande har sänts på remiss. Jag vill inte föregripa den fortsatta beredningen utan avvakta remissbehandlingen för att därefter ta ställning till om och hur de familjeekonomiska stödsystemen ska ändras.
frs · GO121041 · 2001-04-18 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:1041 om könskvotering i medicinsk forskning har frågat mig vilka åtgärder jag avser vidta för att tillse att den medicinska forskningen genererar kunskap som gäller både för kvinnor och män. En grundläggande princip i det svenska välfärdssamhället är att alla människor har lika rätt till vård och omsorg oavsett kön, ålder, social och etnisk bakgrund eller sexuell läggning. Forskning är ett viktigt instrument för att utveckla och förbättra vården och omsorgen såväl medicinskt och tekniskt som för att förstå människans reaktioner och upplevelser i vårdsituationen. är, och har länge varit en ledande nation inom medicinsk forskning. Medicinsk forskning, som är det vetenskapliga område som får mest statliga resurser, förfogar av de svenska lärosätenas forskningsresurser. Ett område som har expanderat kraftigt är vård- och omsorgsforskning, vilket i den senaste forskningspolitiska propositionen var ett av regeringens åtta prioriterade forskningsområden. Självklart måste könsspecifika skillnader uppmärksammas och betonas i forskningen. Särskilt viktigt är det inom discipliner som medicin, vård och folkhälsoforskning, där de biologiska skillnaderna mellan könen är tydlig. Men även forskning på könet som kulturell och social konstruktion är viktig inom dessa discipliner för att både mäns och kvinnors behov av sjukvård och omsorg ska kunna tillgodoses. Regeringen har i de två senaste forskningspolitiska propositionerna, Forskning och samhälle (prop. 1996/97:5) och Forskning och förnyelse (prop. 2000/01:3) tydligt markerat hur viktigt det är att ha ett genusperspektiv i forskningen. Regeringen har även i Nationell handlingsplan för utveckling av hälso- och sjukvården (prop. 1999/2000:149) betonat vikten av könsspecifik kunskap kring människors vårdbehov.
frs · GO121042 · 2001-04-20 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:1042 om kvaliteten på den kommunala skolan för barn med funktionshinder har frågat mig när jag kommer att låta utreda den kommunala skolans kvalitet för barn och ungdomar med funktionshinder. , , skriver i sin rapport följande: I för att tillförsäkra människor med funktionshinder delaktighet och jämlikhet fastslås att staterna ska erkänna principen om lika möjligheter till utbildning för barn och vuxna med funktionshinder. Målet är att all undervisning ska vara integrerad med den ordinarie undervisningen (regel 6 i ). De svenska handikappolitiska målen om full delaktighet och jämlikhet överensstämmer med . Dessa mål ingår också i den värdegrund som skolan ska förmedla. Många som kontaktar HO i skolfrågor känner vanmakt inför det faktum att det inte finns någon oberoende instans, utöver , att vända sig till för att kunna utkräva barnets rättigheter. Genom både egna och andras undersökningar kan HO konstatera att rättssäkerheten är svag för elever i behov av särskilt stöd. Trots tydliga bestämmelser i skollagstiftningen om skolans skyldighet att ge stöd finns det många exempel på att skolor brister när det gäller att stödja elever med funktionshinder. Jag anser att detta är en mycket angelägen fråga. Därför har jag gett i uppdrag att se över lagstiftningen i syfte att förbättra elevernas rättssäkerhet. Elevernas rätt till stöd måste stärkas. När det gäller att låta utreda den kommunala skolans kvalitet för barn och ungdomar med funktionshinder kan jag i likhet med HO konstatera att har tillsynsansvar för skolan. Dessutom genomför vid kvalitetsgranskningar i landets skolor. Elever med funktionshinder är en angelägen målgrupp vars situation måste belysas. Därför har i uppdrag att genomföra en studie av orsakerna bakom att elever lämnar och gymnasieskolan utan fullständiga betyg samt till att en mindre grupp elever vid det individuella programmet inte går vidare till studier på nationellt eller specialutformat program. ska i sammanhanget särskilt uppmärksamma elever med utländsk bakgrund samt elever med funktionshinder och särskilt bedöma de insatser som görs för dessa målgrupper. ska också uppmärksamma huvudmännens insatser för att andelen elever med fullständigt slutbetyg ska öka. Utifrån resultaten från denna studie kommer jag att överväga eventuella åtgärder som måste vidtas.
frs · GO121043 · 2001-04-20 00:00:00 — Svar på frågorna 2000/01:1043 om våldsbrott i skolan och 1073 om stöd för polisanmälan av skolvåld har frågat vilka åtgärder jag avser att vidta för att skapa enhetlighet i skolans hantering av våldsbrott begångna i skolan samt om jag är beredd att vidta någon åtgärd för att tillse att våldsbrott i skolan polisanmäls. Det framgår att det främst är polisanmälan av mobbning som avser i sina frågor. En grundläggande bestämmelse i skollagen är att den som verkar inom skolan aktivt ska motverka alla former av kränkande behandling. Som jag sagt i ett frågesvar finns det inte någon generell skyldighet att polisanmäla brott som begås i skolan. Däremot finns en skyldighet för skolan att enligt 71 § socialtjänstlagen genast anmäla till socialnämnden om de i sin verksamhet får kännedom om något som kan innebära att socialnämnden behöver ingripa till en underårigs skydd. Likaså finns enligt 2 § arbetsmiljöförordningen en skyldighet för arbetsgivaren att utan dröjsmål underrätta yrkesinspektionen om olycksfall eller annan skadlig inverkan i arbete föranlett dödsfall eller svårare personskada. Jag vidhåller mitt tidigare svar att man alltid måste göra en bedömning i det enskilda fallet och gärna rådgöra med , yrkesinspektionen eller närpolisen innan skolan slutligt avgör hur man ska hantera en mobbningssituation. Allvarliga fall av mobbning bör givetvis som regel polisanmälas. Effekten av en polisanmälan kan ibland vara verkningsfull men det måste i första hand vara skolan eller föräldrarna som avgör om mobbningen är av den art att den bör polisanmälas. Barn är inte straffmyndiga och om åklagaren efter polisens förundersökning kommer fram till att barnet begått ett brott överlämnas ärendet till . Samma regler bör gälla för skolan som för övriga samhället. En skyldighet för skolan att alltid polisanmäla all mobbning är inte rimlig och skulle inte heller lösa problemet. En satsning på att förebygga all kränkande behandling och att utarbeta effektiva metoder för att hantera den mobbning som uppstår är en mycket mer verkningsfull insats både . Ytterligare insatser bereds inom departementet.