ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
frs · GO121415 · 2001-07-25 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:1415 om tillgänglighet för nikotinläkemedel har frågat mig vilka åtgärder jag är beredd att vidtaga för att tillgängligheten till nikotinläkemedel ska öka i hela landet. Liksom anser jag att rökningen är ett stort folkhälsoproblem och välkomnar förslag som kan bidra till att rökningen minskar. Läkemedel, som innehåller nikotin, kan vara ett hjälpmedel i vissa fall. Läkemedel är avsedda att enligt läkemedelslagens definition lindra eller bota sjukdom eller sjukdomssymtom. Vid godkännandet av läkemedel som innehåller nikotin har, som för övriga läkemedel, ingått en bedömning av doseringsregim, kontraindikationer, varningar för försiktighet vid vissa sjukdomar samt vid graviditet och amning. Liksom för övriga läkemedel får dessa enbart säljas genom apotek, vilket ger möjlighet till information om läkemedlen och rådgivning på ett annat sätt än om de säljs i andra sammanhang. Vilket sortiment som ska finnas hos apoteksombuden är helt en fråga för att besluta om. har i sitt slutbetänkande (SOU 2000:91), Hälsa på lika villkor, diskuterat olika åtgärder för att minska tobaksbruket. Dock har kommittén inte berört frågan om tillgängligheten av nikotinläkemedel. Betänkandet har varit ute på en bred remiss. Regeringen avser att lägga fram förslag till åtgärder bl.a. för att minska tobaksbruket. Jag kommer vid beredningen av förslagen bl.a. att uppmärksamma frågan om det finns skäl att diskutera en ökad tillgänglighet av läkemedel som innehåller nikotin.
frs · GO121423 · 2001-07-05 00:00:00 — Meddelande om svar på fråga 2000/01:1423 Fråga 2000/01:1423 av () om lokalisering av Försvarsmaktens nya underhålls- och stödverksamhet. Frågan kommer att besvaras . Svar på fråga 2000/01:1423 om lokalisering av Försvarsmaktens nya underhålls- och stödverksamhet har frågat mig om lokaliseringen av ledningen för Försvarsmaktens underhållstjänst och stödverksamhet. Vid behandlingen av regeringens proposition 2000/01:113 Vissa ledningsfrågor inom det militära försvaret m.m., beslutade bl.a. att godkänna regeringens förslag till inriktning av Försvarsmaktens underhållstjänst och stödverksamhet (bet. 2000/01:FöU9). I regeringens proposition redovisades de orter dit verksamheten avses att förläggas till. Vad gäller den slutgiltiga lokaliseringen av koncernledningen och divisionsstaberna är dessa föremål för överväganden inom Försvarsmakten. Som framgår av propositionen kommer regeringen att fortlöpande följa arbetet med den närmare utformningen av Försvarsmaktens underhållstjänst och stödverksamhet. Regeringen har uppdragit till Försvarsmakten att redovisa vissa frågor som rör styrnings- och uppföljningsrutiner för organisationsenheten. Av stor betydelse i sammanhanget är som regeringen anför att verksamheten leder till de rationaliseringar och besparingar inom underhållstjänsten och stödverksamheten som är nödvändiga. Detta är en viktig del i övervägandena kring var olika delar av organisationsenheten lokaliseras.
frs · GO121428 · 2001-07-25 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:1428 om IT, demokrati och funktionshinder har frågat mig om jag är beredd att ta initiativ till en nationell samling för tillgänglig informationsteknik för funktionshindrade. tar upp en mycket aktuell fråga. Den nya informations- och kommunikationstekniken skapar helt nya möjligheter för att alla medborgare ska kunna delta i den demokratiska processen. finns risker för att skapa nya hinder för de som inte har tillräckliga kunskaper eller tillräckliga ekonomiska resurser för att få tillträde till denna teknik. För personer med funktionshinder kan hindren bestå av brister i tillgängligheten. pågår ett antal initiativ som syftar till att skapa tillgänglig informationsteknik för funktionshindrade. fördelar Arvsfondsdelegationen och inom ramen för regeringens IT-program för funktionshindrade och äldre ca ur Allmänna arvsfonden till projekt som avser information om samt utveckling och anpassning av IT-baserade produkter och tjänster. Projekten kan också avse utveckling och anpassning av metoder för användarutbildning. Handikapprörelsen och enskilda brukare spelar en framträdande roll i projekten. Dessa projekt kommer att utvärderas och kunskapen från denna kommer att utgöra en viktig, nationell kunskapsbas. Denna fråga diskuteras även inom EU. har där på många sätt varit drivande, bl.a. genom expertmötet "Ett tillgängligt för medborgare med funktionshinder" som genomfördes i under det svenska ordförandeskapet. har också anslutit sig till initiativet för webbtillgänglighet (Web Accessibility Initiative, ). Inom ramen för Europe syftar till att den offentliga sektorns webbplatser utformas så att medborgare med funktionshinder kan få tillgång till information och utnyttja potentialen för elektronisk samhällsinformation. Det finns mycket kvar att göra i denna angelägna fråga. har vi i tagit flera initiativ, både nationellt och internationellt för att stödja utvecklingen. Jag har för avsikt att fortsätta detta arbete.
frs · GO121429 · 2001-07-02 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:1429 om fiskbeståndets utarmning har frågat mig vad jag avser vidta för åtgärder för att förhindra att utarmningen i våra hav fortsätter. Jag är medveten om att situationen för många fiskbestånd i våra hav är bekymmersam. , , redovisar beståndssituationen för ett stort antal fiskarter. I de senaste rapporterna har flera bestånd visats befinna sig utanför biologiskt säkra gränser. Det är sannolikt att det sätt som fisket har bedrivits på är en viktig orsak till beståndsminskningarna, men också andra faktorer som t.ex. övergödning med åtföljande algblomningar är av betydelse. Enligt propositionen 1997/98:2 Hållbart fiske och jordbruk ska det svenska fisket bedrivas på ett hållbart sätt. Ett optimalt nyttjande av fiskbestånden ska nationellt uppnås genom att försiktighetsprincipen tillämpas och att den biologiska mångfalden säkerställs. har både internationellt och nationellt kraftfullt verkat för att omsätta principerna om det hållbara fisket i praktisk handling. Vi har redan uppnått ett mål i där vi bl.a. lyckats övertyga övriga länder om att åstadkomma en fungerande selektion av torsk. Förhandlingar pågår där man diskuterar ytterligare åtgärder för Östersjötorsken. EU har tillsammans med enats om bevarandeåtgärder inom en återhämtningsplan för torsken i . För detta bestånd har man beslutat om en 40-procentig minskning av den totala tillåtna fångsten för och ett långt fiskestopp inom ett mycket stort område i . Mycket återstår dock och vi ser den kommande översynen av EU:s gemensamma fiskeripolitik som en möjlighet att driva konkreta förslag i riktning mot än större uthållighet och än mer sofistikerad tillämpning av försiktighetsprincipen.
frs · GO121430 · 2001-07-19 00:00:00 — Svar på frågorna 2000/01:1430 om polisens maktmedel, 1433 om omhändertagande av huliganer och 1438 om bekämpning av terrorism har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att öka polisens möjligheter att förebygga och ingripa effektivt och säkert mot den typ av kriminella handlingar som begåtts på i samband med . har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att ge polisen befogenhet att omhänderta deltagare i upplopp i . har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att motverka vad han kallar på-gatan-terroristers välriktade angrepp på vår svenska demokrati. Samtliga frågor är ställda mot bakgrund av händelserna i samband med i och jag besvarar frågorna i ett sammanhang. Jag delar den upprördhet frågeställarna och många andra har givit uttryck för efter toppmötet. Ordningsstörningar och våld av det slag som förekom vid mötet i utgör ett angrepp mot vår demokrati. Demonstrationsfriheten är ett centralt inslag i den svenska demokratin och ska så vara. Polisen har en viktig uppgift i att upprätthålla allmän ordning och säkerhet i samband med demonstrationer. Att den uppgiften kan vara utomordentligt svår framgick tydligt vid . Händelserna i ger anledning till en närmare granskning av de möjligheter och begränsningar som gäller för polisens arbete inför och under större tilldragelser. Regeringen har därför beslutat tillkalla en kommitté med uppgift att se över polisens arbete för att säkra ordningen, värna demonstrationsfriheten och stärka den enskildes rättstrygghet i samband med större evenemang. Med utgångspunkt bl.a. i en analys av händelserna i ska kommittén överväga och föreslå åtgärder som med bibehållen respekt för demonstrationsfriheten kan leda till att allvarliga ordningsstörningar kan förebyggas och bekämpas. I kommitténs arbete ingår att bl.a. överväga frågor om polisens planering, förberedelser och organisation inför större evenemang, det internationella polissamarbetet, polisens beredskap och kompetens för ingripanden mot allvarliga ordningsstörningar och om polislagens bestämmelser om tillfälliga omhändertaganden och andra regler som syftar till att upprätthålla ordningen och förebygga brott. Kommittén får också överväga andra frågor som den uppmärksammar under arbetets gång. Uppdraget ska slutredovisas . Vid för rättsliga och inrikes frågor behandlades också frågan utifrån ett internationellt perspektiv. Medlemsstaterna diskuterade där åtgärder inom flera olika områden för att den allmänna ordningen och säkerheten vid större möten ska kunna upprätthållas.
frs · GO121431 · 2001-07-19 00:00:00 — Svar på frågorna 2000/01:1431 om i , 1435 om ersättning till företagare, 1448 om vandaliseringen i och 1511 om ersättning till näringsidkare efter kravallerna i Med anledning av händelserna i samband med Göteborgstoppmötet har , och frågat mig vilka åtgärder jag avser vidta för att de som har drabbats av skadegörelse ska hållas ekonomiskt skadeslösa. har ställt samma fråga till statsministern. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara även på den sistnämnda frågan. Jag väljer att svara på frågorna i ett sammanhang. Både under och efter oroligheterna i har jag haft anledning att utförligt kommentera våldsverkarnas beteende. Jag har då framhållit att det som inträffat är fullkomligt oacceptabelt. Det finns anledning att även i detta sammanhang upprepa det. Till detta ska naturligtvis läggas att jag djupt beklagar den förstörelse som drabbat @ som arbetat hårt med sitt värdskap @ samt enskilda personer och företag. Inledningsvis vill jag betona det självklara förhållandet att det är de som har vållat skadorna som ska ersätta dem. I den mån förövarna av skadegörelsen i kan identifieras, lagföras och överbevisas om sin medverkan i förstörelsen är det alltså dessa som ska ersätta skadorna. De som fått egendom förstörd är som regel försäkrade mot skadegörelse. Liksom vid andra skadehändelser får det alltså nu i vanlig ordning prövas om försäkringarna täcker de aktuella skadorna. Hur denna prövning utfaller är bl.a. beroende av villkoren i de berörda försäkringsavtalen och således en sak mellan försäkringsbolagen och de försäkrade. Det är därför ännu för tidigt att ta ställning till de frågor som ställts av , , och . Allmänt kan emellertid sägas att det i den uppkomna situationen inte finns någon generell rätt till ersättning av staten. Däremot kan ersättning betalas enligt skadeståndslagen ifall skador har vållats genom fel eller försummelse vid myndighetsutövning, varvid skadeståndsanspråk normalt handläggs av Justitiekanslern. I vissa exceptionella situationer kan regeringen besluta om ersättning till enskilda som drabbats av skador, trots att det inte finns någon ersättningsskyldighet. Med hänsyn till pågående rättsprocesser och handläggning i försäkringsbolagen har regeringen inte haft anledning att ta upp den frågan.
frs · GO121432 · 2001-07-19 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:1432 om beredskapspoliser har frågat vilka åtgärder jag är beredd att vidta för att beredskapspoliser ska användas när så behövs. Frågan är ställd mot bakgrund av händelserna i i samband med . Beredskapspolisen består av värnpliktiga som är krigsplacerade som beredskapspoliser. Beredskapspolisen är avsedd att kunna kallas in till polismyndigheterna under höjd beredskap. En beredskapspolismans huvuduppgift är att delta i sådan polisverksamhet som har anknytning till befolkningsskydd och räddningstjänst. kan beredskapspoliser som ingått avtal med om sådan tjänstgöring kallas in om samhället utsatts för eller riskerar att utsättas för särskilt svåra och påfrestande situationer från ordnings- och säkerhetssynpunkt. Med uttrycket särskilt svår och påfrestande situation från ordnings- och säkerhetssynpunkt avses i princip samma sak som svår påfrestning på samhället i fred. Detta innebär att det, med dagens bestämmelser, endast kan bli aktuellt att kalla in beredskapspoliserna vid nationella katastrofsituationer. Rent allmänt kan sägas att ett inte kan anses uppfylla kraven för att beredskapspoliser ska kunna kallas in. Beredskapspolismännen har inte heller vare sig den utrustning, utbildning eller träning som krävs för att klara av sådana situationer som den i . Det är riktigt att det gjordes en framställning från polisen om att regeringen inför ordförandeskapet i EU skulle ge polisen möjlighet att kalla in beredskapspoliser som ingått avtal. Framställningen drogs emellertid tillbaka, eftersom gällande bestämmelser inte kan tillämpas så. Mot bakgrund av händelserna i samband med toppmötet i har regeringen beslutat att tillsätta en kommitté för att se över polisens arbete för att säkra ordningen, värna demonstrationsfriheten och stärka den enskildes rättstrygghet i samband med stora evenemang. En av de frågor som utredningen ska se över är om det finns anledning att utvidga möjligheterna att använda beredskapspoliser i fredstid.
frs · GO121433 · 2001-07-19 00:00:00 — Svar på frågorna 2000/01:1430 om polisens maktmedel, 1433 om omhändertagande av huliganer och 1438 om bekämpning av terrorism har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att öka polisens möjligheter att förebygga och ingripa effektivt och säkert mot den typ av kriminella handlingar som begåtts på i samband med . har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att ge polisen befogenhet att omhänderta deltagare i upplopp i . har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att motverka vad han kallar på-gatan-terroristers välriktade angrepp på vår svenska demokrati. Samtliga frågor är ställda mot bakgrund av händelserna i samband med i och jag besvarar frågorna i ett sammanhang. Jag delar den upprördhet frågeställarna och många andra har givit uttryck för efter toppmötet. Ordningsstörningar och våld av det slag som förekom vid mötet i utgör ett angrepp mot vår demokrati. Demonstrationsfriheten är ett centralt inslag i den svenska demokratin och ska så vara. Polisen har en viktig uppgift i att upprätthålla allmän ordning och säkerhet i samband med demonstrationer. Att den uppgiften kan vara utomordentligt svår framgick tydligt vid . Händelserna i ger anledning till en närmare granskning av de möjligheter och begränsningar som gäller för polisens arbete inför och under större tilldragelser. Regeringen har därför beslutat tillkalla en kommitté med uppgift att se över polisens arbete för att säkra ordningen, värna demonstrationsfriheten och stärka den enskildes rättstrygghet i samband med större evenemang. Med utgångspunkt bl.a. i en analys av händelserna i ska kommittén överväga och föreslå åtgärder som med bibehållen respekt för demonstrationsfriheten kan leda till att allvarliga ordningsstörningar kan förebyggas och bekämpas. I kommitténs arbete ingår att bl.a. överväga frågor om polisens planering, förberedelser och organisation inför större evenemang, det internationella polissamarbetet, polisens beredskap och kompetens för ingripanden mot allvarliga ordningsstörningar och om polislagens bestämmelser om tillfälliga omhändertaganden och andra regler som syftar till att upprätthålla ordningen och förebygga brott. Kommittén får också överväga andra frågor som den uppmärksammar under arbetets gång. Uppdraget ska slutredovisas . Vid för rättsliga och inrikes frågor behandlades också frågan utifrån ett internationellt perspektiv. Medlemsstaterna diskuterade där åtgärder inom flera olika områden för att den allmänna ordningen och säkerheten vid större möten ska kunna upprätthållas.
frs · GO121435 · 2001-07-19 00:00:00 — Svar på frågorna 2000/01:1431 om i , 1435 om ersättning till företagare, 1448 om vandaliseringen i och 1511 om ersättning till näringsidkare efter kravallerna i Med anledning av händelserna i samband med Göteborgstoppmötet har , och frågat mig vilka åtgärder jag avser vidta för att de som har drabbats av skadegörelse ska hållas ekonomiskt skadeslösa. har ställt samma fråga till statsministern. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara även på den sistnämnda frågan. Jag väljer att svara på frågorna i ett sammanhang. Både under och efter oroligheterna i har jag haft anledning att utförligt kommentera våldsverkarnas beteende. Jag har då framhållit att det som inträffat är fullkomligt oacceptabelt. Det finns anledning att även i detta sammanhang upprepa det. Till detta ska naturligtvis läggas att jag djupt beklagar den förstörelse som drabbat @ som arbetat hårt med sitt värdskap @ samt enskilda personer och företag. Inledningsvis vill jag betona det självklara förhållandet att det är de som har vållat skadorna som ska ersätta dem. I den mån förövarna av skadegörelsen i kan identifieras, lagföras och överbevisas om sin medverkan i förstörelsen är det alltså dessa som ska ersätta skadorna. De som fått egendom förstörd är som regel försäkrade mot skadegörelse. Liksom vid andra skadehändelser får det alltså nu i vanlig ordning prövas om försäkringarna täcker de aktuella skadorna. Hur denna prövning utfaller är bl.a. beroende av villkoren i de berörda försäkringsavtalen och således en sak mellan försäkringsbolagen och de försäkrade. Det är därför ännu för tidigt att ta ställning till de frågor som ställts av , , och . Allmänt kan emellertid sägas att det i den uppkomna situationen inte finns någon generell rätt till ersättning av staten. Däremot kan ersättning betalas enligt skadeståndslagen ifall skador har vållats genom fel eller försummelse vid myndighetsutövning, varvid skadeståndsanspråk normalt handläggs av Justitiekanslern. I vissa exceptionella situationer kan regeringen besluta om ersättning till enskilda som drabbats av skador, trots att det inte finns någon ersättningsskyldighet. Med hänsyn till pågående rättsprocesser och handläggning i försäkringsbolagen har regeringen inte haft anledning att ta upp den frågan.
frs · GO121436 · 2001-07-19 00:00:00 — Svar på frågorna 2000/01:1436 om resurser till polisen i och 1437 om utbildningskvoter vid polisutbildningen har frågat mig om jag är beredd att vidta några åtgärder så att fördelningen av resurser till polismyndigheterna inte missgynnar glesbygden. Han har också frågat mig om jag avser att vidta åtgärder för att en utbildningskvot för sökande från ska införas vid i . svarade jag på en liknande fråga av () om vad jag avser att göra för att åstadkomma rättssäkerhet i hela landet. Jag svarade då att det inte är regeringens utan uppgift att fördela polisens resurser mellan polismyndigheterna. Polisens resurser i glesbygden behöver kompletteras. I de glest befolkade delarna av saknas i realiteten förutsättningar för att alltid upprätthålla en polisiär närvaro av liknande slag som i tätorterna. Regeringen gav därför en utredare i uppdrag att överväga olika möjligheter att komplettera polisens resurser i glest befolkade områden. Utredaren har också i uppdrag att undersöka hur rekryteringen av poliser till glest befolkade områden kan underlättas. Uppdraget ska redovisas . fick i uppdrag av regeringen att utveckla en ny grundutbildning för poliser. Regeringens riktlinjer innebar en reell förändring av grundutbildningens mål, innehåll, metoder och organisation. En central rekrytering till polisutbildningen har införts, bl.a. för att uppnå en jämn könsfördelning och för att möjliggöra en mer variationsrik rekrytering, t.ex. när det gäller de sökandes sociala och etniska bakgrund. Härigenom kan poliskårens erfarenhetsbas breddas och förmågan att lösa de mångskiftande arbetsuppgifterna förbättras. Etableringen av en polisiär grundutbildning i gjordes delvis just för att främja rekryteringen av nya poliser till de nordligaste myndigheterna. kommer ytterligare en polisutbildning att öppnas i . kommer ca 750 polisstudenter att kunna antas. Etableringen av polishögskolor i och kommer att innebära en ökad och bredare rekrytering av blivande poliser som representerar samhället utanför storstadsregionerna. Det är som ansvarar för rekryteringen till den grundläggande polisutbildningen och som ställer upp kunskaps- och färdighetskrav för de sökande. Genom att kraven utformas centralt och har allmän giltighet säkerställs att polisen håller en jämn och hög kvalitet i hela landet. Jag anser att vi även i fortsättningen ska ha en väl sammanhållen nationell polis i .
frs · GO121437 · 2001-07-19 00:00:00 — Svar på frågorna 2000/01:1436 om resurser till polisen i och 1437 om utbildningskvoter vid polisutbildningen har frågat mig om jag är beredd att vidta några åtgärder så att fördelningen av resurser till polismyndigheterna inte missgynnar glesbygden. Han har också frågat mig om jag avser att vidta åtgärder för att en utbildningskvot för sökande från ska införas vid i . svarade jag på en liknande fråga av () om vad jag avser att göra för att åstadkomma rättssäkerhet i hela landet. Jag svarade då att det inte är regeringens utan uppgift att fördela polisens resurser mellan polismyndigheterna. Polisens resurser i glesbygden behöver kompletteras. I de glest befolkade delarna av saknas i realiteten förutsättningar för att alltid upprätthålla en polisiär närvaro av liknande slag som i tätorterna. Regeringen gav därför en utredare i uppdrag att överväga olika möjligheter att komplettera polisens resurser i glest befolkade områden. Utredaren har också i uppdrag att undersöka hur rekryteringen av poliser till glest befolkade områden kan underlättas. Uppdraget ska redovisas . fick i uppdrag av regeringen att utveckla en ny grundutbildning för poliser. Regeringens riktlinjer innebar en reell förändring av grundutbildningens mål, innehåll, metoder och organisation. En central rekrytering till polisutbildningen har införts, bl.a. för att uppnå en jämn könsfördelning och för att möjliggöra en mer variationsrik rekrytering, t.ex. när det gäller de sökandes sociala och etniska bakgrund. Härigenom kan poliskårens erfarenhetsbas breddas och förmågan att lösa de mångskiftande arbetsuppgifterna förbättras. Etableringen av en polisiär grundutbildning i gjordes delvis just för att främja rekryteringen av nya poliser till de nordligaste myndigheterna. kommer ytterligare en polisutbildning att öppnas i . kommer ca 750 polisstudenter att kunna antas. Etableringen av polishögskolor i och kommer att innebära en ökad och bredare rekrytering av blivande poliser som representerar samhället utanför storstadsregionerna. Det är som ansvarar för rekryteringen till den grundläggande polisutbildningen och som ställer upp kunskaps- och färdighetskrav för de sökande. Genom att kraven utformas centralt och har allmän giltighet säkerställs att polisen håller en jämn och hög kvalitet i hela landet. Jag anser att vi även i fortsättningen ska ha en väl sammanhållen nationell polis i .