ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · GO111218 · 2001-05-11 00:00:00 — Fråga 2000/01:1218 av () till justitieminister om legitimationshandling i stället för pass inom Schengenområdet Jag har tagit del av justitieministerns svar på min tidigare fråga angående legitimationshandling som ersätter pass samt RPS redovisning till JD och kommentarer till denna från Informationstekniska Standardiseringen. RPS utredning redovisar stora kostnader för utveckling av rutiner samt 40@93 miljoner kronor för utfärdande, som medborgarna själva till stor del ska bekosta. Kalkylen förefaller dock mycket osäker beroende på att efterfrågan är okänd. RPS utredning visar att kraven på en legitimation enligt inte är som för ett resedokument, med samma kontrollbehov som vid utfärdande av pass, utan att medborgarna ska kunna styrka sin identitet och är svenska medborgare. Det är inte ett ytterligare pass vi behöver, och det är knappast Polisens uppgift att konkurrera med Posten och banker som redan utfärdar säkra ID-handlingar. Regeringen bör driva frågan om ett erkännande av våra redan existerande inom EU och Schengen. Det vore nu ett gyllene tillfälle för ansvarig minister att under ordförandeskapet i EU lyfta frågan för ett erkännade av det existerande svenska systemet med identitetskort, som på ett utmärkt sätt redan hanteras av näringslivet och Posten. Ämnar justitieministern lyfta frågan för ett erkännande av våra nu gällande svenska , där medborgarskap och identitet framgår, inom EU/Schengen innan vårt ordförandeskap upphör?
fr · GO111219 · 2001-05-11 00:00:00 — Fråga 2000/01:1219 av Skånberg (kd) till socialminister om sen abort vid lättare funktionshinder Enligt medierna har ett i fjärde eller femte graviditetsmånaden aborterats i enbart på grund av att det väntade barnet haft en dubbelsidig läpp- och gomspalt. Missbildningen kan opereras med gott resultat vad gäller såväl utseende som tal. Enligt professor vid rättsliga råd, som handlägger ansökningar om aborter efter vecka 18, är det tänkbart att en sådan abort skulle ha beviljats i också, om inte barnet skulle kunnat tänkas "fungera någorlunda normalt". Svensk abortlagstiftning medger bara abort efter vecka 18 om "synnerliga skäl" föreligger. Om ett lättare funktionshinder, som dessutom är möjligt att operera, bedöms som tillräckligt skäl innebär det en människosyn där abort accepteras om det väntade barnet inte är perfekt i alla avseenden. Är socialministern beredd att vidta åtgärder så att en opererbar åkomma som läpp- och gomspalt aldrig ska kunna vara ensamt skäl för att bevilja en abort?
fr · GO111220 · 2001-05-14 00:00:00 — Fråga 2000/01:1220 av (c) till socialminister om hivpositiva narkomaners situation Enligt en rapport från socialläkare , angående hivpositiva i , sägs det att det inte finns ett enda ställe med adekvata resurser att placera aidssjuka och döende narkomaner på. De hivpositiva är en bortglömd grupp. Det är inte bara brist på vård, utan även brist på information och kunskap, inte minst hos socialarbetare. Dessutom har hivtestningen av narkomaner minskat med . Vilka åtgärder är socialministern beredd att vidta för att förbättra situationen för de hivpositiva narkomanerna?
fr · GO111221 · 2001-05-14 00:00:00 — Fråga 2000/01:1221 av () till näringsminister om vägunderhåll Runtomkring vårt land håller vägar på att förfalla på grund av ett alltför dåligt underhåll i kombination med ökad belastning. Särskilt tydligt ser vi detta inom det finmaskiga vägnätet ute på landsbygden. I norra har situationen blivit så svår att t.o.m. ambulanspersonalen protesterar. Den har via olika ageranden i medierna försökt att visa på det omöjliga i att patienter ska behöva extra medicinare enbart för att klara av ambulansfärden till Bergslagslasarettet i . En synpunkt som har framförts till mig från berörd personal är: "med nuvarande vägstandard måste man vara frisk för att klara av att vara så sjuk så man tvingas åka ambulans". Även från åkerinäringen framförs krav på restaurering och upprustning av väg 250, 66, 68 m.fl. Den tunga trafiken har stora problem att transportera gods mellan , norra och hamnarna i och . Nuvarande vägstandard i denna del av länet är en av anledningarna till dålig tillväxt och uppdelning av länet mellan norr och söder. Med hänvisning till det anförda vill jag ställa följande fråga till statsrådet: Avser ministern vidta åtgärder för att skynda på upprustningen av det finmaskiga vägnätet i ?
fr · GO111222 · 2001-05-15 00:00:00 — Fråga 2000/01:1222 av (c) till justitieminister om vård enligt §34 Vid ett antal tillfällen har diskussionen förts i kammaren om svårigheterna att få till stånd §34-behandling inom kriminalvården. Kriminalvården har anfört att på grund av besparingar har det varit svårt att finansiera §34-vistelser som har fastlagts i domstol. Utifrån detta har ministern sagt i ett interpellationssvar "att det är ett självklart ansvar för kriminalvården att fördela sina resurser på ett sådant sätt att de som har behov av sådan placering kan få den". I kriminalvården fördelas medel enligt nyckeltal och vad gäller just §34-placering är budgeten /dag. tecknar centrala kriminalvårdsledningen ramavtal med vårdenheter som ligger på långt högre belopp. Till detta kan också nämnas att de flesta klienterna oftast har dubbeldiagnos därför att psykisk ohälsa ofta föreligger. Allt detta leder till att de som behöver §34-behandling inte kan få detta eller att annan verksamhet inom kriminalvården får stå tillbaka. Detta gäller både de som är intagna på anstalt och de som har kontraktsvård. Vilka åtgärder är justitieministern beredd att vidta för att de som behöver en §34-behandling ska erhålla denna?
fr · GO111223 · 2001-05-15 00:00:00 — Fråga 2000/01:1223 av () till utrikesminister om utvecklingen i Utvecklingen i södra har givit anledning till växande oro. biter sig fast vid makten med allt brutalare medel. I har regeringspartiet angripit oppositionspartiet . I har adoptivson utsetts till president av en församling vars demokratiska förankring det finns anledning att ifrågasätta. I intensifierar Unita sin militära verksamhet. rapporteras att nuvarande presidenten i driver en kampanj för att manipulera konstitutionen, så att han mot författningens uttryckliga stadgande ska kunna bli vald för en tredje femårsperiod. Man befinner sig i början av presidentvalskampanjen i . Presidenten luckrar alltså upp de demokratiska spelreglerna. Kyrkan, fackföreningar, studentorganisationer och inte minst kvinnoorganisationerna har bildat ett forum till konstitutionens försvar. Kvinnoorganisationerna deltar i detta arbete, därför att presidentens manipulationer begränsar deras möjligheter att föra fram en kvinnlig kandidat till presidentposten. Det finns alltså inte bara en allmän demokratiaspekt på vad som sker i , utan även ett demokratiskt könsperspektiv på utvecklingen i landet. Mot bakgrund av ovanstående vill jag fråga utrikesministern: Vad avser utrikesministern göra för att understödja en utveckling i , så att respekten för demokratin, författningen och jämställdheten i befrämjas?
fr · GO111224 · 2001-05-15 00:00:00 — Fråga 2000/01:1224 av () till utrikesminister om ammunition med utarmat uran Det finns uppgifter som hävdar att använder ammunition med utarmat uran mot palestinska civila och byggnader. Enligt den israeliska dagstidningen " () har israeliska militären lager med ammunition med utarmat uran "som faktiskt har använts ". Enligt en rapport av International Action Center, en organisation grundad av Ramsey , f.d. amerikansk justitieminister, ska den israeliska militären ha använt ammunition med utarmat uran mot palestinska civila och byggnader. Användning av ammunition med utarmat uran är ett brott mot de mänskliga rättigheterna enligt ett uttalande från FN:s kommission för mänskliga rättigheter. Både för , EU:s och FN:s del borde den initiera en utredning för att ta reda på om den palestinska befolkningen utsätts för beskjutning med ammunition med utarmat uran och fördöma användandet av sådan ammunition. Hur avser utrikesminister agera för att få information om och agera mot den israeliska militärens användande av ammunition med utarmat uran?
fr · GO111225 · 2001-05-15 00:00:00 — Fråga 2000/01:1225 av () till näringsminister om avgifter vid lantbrevbäring "Hela ska leva" sägs det ofta. Men vi vet också att glesbygden dras med stora problem då det gäller service som skolor, post och annan service. Åren 1996@2000 har 181 orter mist sin sista butik. Bara under 1999@2000 tappade 84 orter sin sista butik. De som drabbats hårdast är de fyra nordligaste länen, samt och mitt hemlän . går Posten ut med tankar på att avgiftsbelägga tjänster som lantbrevbärarna ger. Alltså skulle glesbygdens folk drabbas. I sägs det: "Det går alltså att konstatera att åtgärderna för att komma till rätta med serviceutvecklingen inte varit tillräckligt verkningsfulla." Med anledning av Postens tankar på avgifter för service på landsbygden vill jag fråga om statsrådet avser att vidtaga åtgärder för att inte sådana avgifter införs.
fr · GO111226 · 2001-05-15 00:00:00 — Fråga 2000/01:1226 av () till näringsminister om samordning av biljett- och bokningssystem för tågresenärer Tågpendlare med SJ:s årskort får stora fördyringar då de betalar extra för sträckor som andra trafikoperatörer kör. Ett exempel är fördyringen genom sträckan Skövde@Nässjö, vilket innebär extra kostnader för personer som pendlar med SJ:s årskort till , , osv. I ett frågesvar för ett drygt år sedan menade näringsministern "att frågan om biljett- och taxesamverkan i första hand är en fråga för de olika operatörerna att lösa" och hänvisade till det pågående arbetet i Rikstrafikens regi i syfte att lösa de problem med biljettsamverkan som uppstått. Jag delar näringsministerns uppfattning att det först och främst är upp till de olika operatörerna att lösa frågan om biljettsamordning. Det har dock gått sedan frågan aktualiserades och ingenting har hänt. Problemet kvarstår för alla de som åker mycket tåg och som nyttjar olika operatörer, beroende på vilka sträckor man reser. Med hänvisning till det anförda vill jag ställa följande fråga till näringsminister : Vilka åtgärder avser statsrådet vidta för att en bättre biljett- och bokningssamordning ska komma till stånd mellan SJ och andra tågoperatörer?
fr · GO111227 · 2001-05-15 00:00:00 — Fråga 2000/01:1227 av () till socialminister om akutsjukhus gör i rapporten omhändertagande @ en konsekvensanalys (MARS Rapport nr3, 1995) en bedömning av resurser och kompetens m.m. som bör finnas på ett akutsjukhus. Syftet har varit att utarbeta ett nationellt underlag för omhändertagande av akut sjuka och skadade. har utgått från en analys av en expertgrupp om akut omhändertagande (SoS Medicin faktadatabas, nr6, 1994.) Styrelsen har gjort bedömningen att akutsjukhus med områdesansvar är basen för akut omhändertagande av skadade och sjuka. I rapporten nämns kirurgi, ortopedi, internmedicin, gynekologi, röntgen, anestesi samt i vissa fall pediatrik, ögon- och öronsjukvård. Beredskapsresurser (bakjourslinjer) ska finnas inom huvudspecialiteterna samt vissa subspecialiteter, t.ex. kardiologi, urologi, kärlkirurgi och intensivvård. Ett viktigt område är psykiatrin, där ofta mycket sårbara människor behöver akut sjukvårdshjälp. Den nedläggning av akutpsykiatri som pågår på vissa håll, hänvisar till att inte kräver att ett komplett akutsjukhus ska ha tillgång till slutenvård inom vuxenpsykiatrin. Med hänvisning till det anförda vill jag ställa följande fråga till socialminister : Vilka åtgärder avser statsrådet vidta för att vuxenpsykiatrin ska garanteras tillgång till slutenvårdsplatser på akutsjukhusen?
fr · GO111228 · 2001-05-15 00:00:00 — Fråga 2000/01:1228 av () till kulturminister om upphandling av arkeologi I redovisning av uppdraget att utvärdera arbetet med att skapa stabila och funktionella besluts- och beredningsformer för den uppdragsarkeologiska verksamheten konstaterar man att det av anvisade upphandlingsliknande urvalsförfarandet inte haft någon större omfattning. Vilka åtgärder planerar kulturministern att vidta för att säkra att riksdagsbeslutet efterlevs?
fr · GO111229 · 2001-05-15 00:00:00 — Fråga 2000/01:1229 av () till kulturminister om länsstyrelsernas uppföljning av uppdragsarkeologisk verksamhet I redovisning av uppdraget att utvärdera arbetet med att skapa stabila och funktionella besluts- och beredningsformer för den uppdragsarkeologiska verksamheten konstaterar man att länsstyrelsernas kontroll och uppföljning av undersökningarna är en svag länk i systemet. Vilka åtgärder avser kulturministern vidta för att länsstyrelsernas uppföljningsarbete ska förbättras?
fr · GO111230 · 2001-05-15 00:00:00 — Fråga 2000/01:1230 av () till statsrådet om önskad tröghet I regeringens proposition (2000/01:116) om förlängt stopp för utförsäljning av kommunala bostadsföretag kan man läsa att regeringen givit i uppdrag att "presentera ett förslag till en demokratigaranti, innebärande att särskilda tröghetsregler införs vad gäller avgöranden på nivå som är av långsiktig karaktär och av stor ekonomisk och principiell betydelse". Förslaget gäller tydligen all verksamhet. Den vanligaste kritiken på både kommunal- och rikspolitisk nivå är att besluten och förändringarna inte går fort nog. Denna uppfattning är nog inte bara allmän bland medborgarna i gemen, utan omfattas säkerligen också av de flesta kommunalpolitiskt aktiva. Med tanke det kan ta för medborgare att få sina rättigheter, t.ex. handikappades rätt till tillgänglighet eller personlig assistans, vore det kanske större behov av att utreda och införa särskilda snabbhetsregler på den kommunala nivån. Vilka avgöranden som avses, förutom då att fördröja demokratiskt fattade beslut om att sälja kommunala bostadsbolag, vore intressant att få veta. Jag vill därför fråga statsrådet: Vilken typ av beslut är det statsrådet avser när det talas om behov av "särskilda tröghetsregler" och på vilket sätt är detta en demokratigaranti?
fr · GO111231 · 2001-05-16 00:00:00 — Fråga 2000/01:1231 av () till statsrådet om kårobligatoriet Antalet röstande i kårvalet på var 1103 av 11699 röstberättigade, dvs. Internetröstade, poströstade, röstade i vallokal och några röster var ogiltiga. Informationen om kårvalet och massmedieuppmärksamheten var större än någon av de röstberättigade upplevt . Antalet Internetröstande var 678. Regeringen satsade på detta försök, det blir per Internetröst. Satsningen kan alltså anses ha varit omfattande. 2000 var valdeltagandet 11,, vilket var en ökning från 9,1999. I årets kårval var valdeltagandet således lägre @ trots satsningen, den större uppmärksamheten och den mer omfattande informationen. Det låga valdeltagandet kan ses som ett uttryck för att tvångsanslutningen till studentkårerna saknar legitimitet. De som mot sin vilja har tvingats till ett medlemskap i en förening de inte vill tillhöra protesterar genom att inte rösta. Med tanke på det svaga demokratiska stöd studentkårerna har bland studenterna i vill jag fråga demokratiministern: Vad avser demokratiministern vidta för åtgärder för att kårobligatoriet avskaffas?
fr · GO111232 · 2001-05-16 00:00:00 — Fråga 2000/01:1232 av () till statsrådet om handläggningstid i anhörigärenden Genom ändringar i utlänningslagen som trädde i kraft (SFS 2000:292) har skyddet för kvinnor i anknytningsärenden förbättrats, vilket är bra. Regelförändringarna innebär bl.a. att ett uppehållstillstånd ska kunna nekas om det finns en påtaglig risk för att sökanden kommer att utsättas för våld eller annan allvarlig kränkning i förhållandet. Dessa förändringar var mycket välkomna och undertecknad har tidigare motionerat i om dessa förändringar. I förarbetena till den nya lagstiftningen (prop. 1999/2000:43) uttalas det att, vid den s.k. seriositetsprövningen, både den sökande och referenspersonen ska höras muntligen i normalfallet och att skriftliga utredningar endast är tillräckliga undantagsvis. Praxis innan var att referenspersonen skriftligen fick besvara ett antal frågor. Uttalandena i förarbetena har lett till att nu använder sig av muntlig utredning. Ett förfaringssätt som dock kräver betydligt längre handläggningstid, vilket inneburit att väntetiderna för att komma till muntligt förhör för referenspersonen vuxit från i stort sett noll månader vid ikraftträdandet till ca 5@6 månader . Enligt uppgift ser inte att det finns möjligheter att korta handläggningstiderna. Utvecklingen är snarare att väntetiderna ökar. Vilka åtgärder avser ministern vidta för att minska de orimligt långa handläggningstiderna avseende anhörigärenden?
fr · GO111233 · 2001-05-16 00:00:00 — Fråga 2000/01:1233 av () till näringsminister om skolskjutsar behandlade i dag, tisdagen , motionen T454 om ändrad lagstiftning för bussfickor vid vägrenen och omkörningsförbud av skolskjutsar. Motionen tar upp behovet av en ändrad lagstiftning då det i många glesbygdslän är vanligt att busshållplatser saknar bussficka eller att bussen hämtar och lämnar passagerarna/skolbarn direkt vid vägkanten utan särskild hållplats. när en buss stannat för att släppa av skolbarn vid vägkant utan busshållplats har olyckor inträffat. säger i sitt betänkande att behovet av en regel som förbjuder omkörning av stillastående skolskjutsar bör övervägas och vill att regeringen återkommer med besked i frågan. Vilka åtgärder avser ministern vidta för att komma till rätta med barnens säkerhet på våra glesbygdsvägar?
fr · GO111234 · 2001-05-16 00:00:00 — Fråga 2000/01:1234 av () till jordbruksminister om kamphundar hände det igen! En kamphund slet sig från sin förare, högg en tax över nacken och släppte inte taget förrän taxen var död! En hundägare på stillsam kvällspromenad med sin hund råkar passera förbi en port i grannhuset när en dam kommer ut med en hund, som av polisen beskrevs som en pitbull. Hunden sliter sig och kastar sig över taxen och biter ihjäl den. Det är inte acceptabelt att en sådan här händelse inträffar. Den här gången var det en hund som blev dödad, kan det vara ett litet barn eller en vuxen person som blir angripen och skadad. Nästa gång kan det vara ett litet barn som bits ihjäl av en kamphund! Vanligen döms ägaren i sådana här fall för brott mot lagen om tillsyn av hundar, där föreläggandet är att hunden ska ha munkorg när den är ute. Poliskommissarien som kommenterar händelsen i en av våra kvällstidningar menar att kamphundar borde falla in under vapenlagen, så att licens skulle krävas för att ha en kamphund. Med anledning av denna händelse och många liknande som inträffat tidigare skulle jag vilja fråga ministern: Vilka åtgärder avser ministern vidta för att komma till rätta med problematiken med kamphundar?
fr · GO111235 · 2001-05-16 00:00:00 — Fråga 2000/01:1235 av () till kulturminister om textade TV-program () har låtit göra en undersökning som visar att av befolkningen anser att TV-kanalerna bör erbjuda textning av alla program med nyheter, sport, debatt och kultur. En viktig del i public service-uppdraget bör vara att en så stor andel av befolkningen som möjligt ska kunna ta del av de program som erbjuds. Då är det inte tillfredsställande att enbart cirka en tredjedel av programutbudet är textat. Mer än var tionde svensk har svårt att uppfatta tal i TV. I en familj där någon lider av hörselnedsättning kan det bli problem med prioriteringarna när programmen inte är textade. Om den hörselskadade ska höra kan det innebära att resten av familjen, i värsta fall, utsätts för en sådan ljudnivå att även deras hörsel skadas. Om de hörande prioriteras, kan den hörselskadade inte tillgodogöra sig programmet. Textade tv-program är således en angelägenhet för fler än enbart de hörselskadade. Vad avser kulturministern vidta för åtgärder för att andelen textade tv-program avsevärt ska öka?
fr · GO111236 · 2001-05-16 00:00:00 — Fråga 2000/01:1236 av () till statsrådet om krediter för JAS-option I interpellation med anledning av exporten av JAS 39 till () ställde hon frågan om vilka åtgärder regeringen avser att vidtaga i syfte att redovisa villkoren och grunderna för hur exportkrediterna till beviljats. Varken skriftliga eller muntliga svar (i kammaren ) har berört en väsentlig del av frågan. Därför vill jag upprepa den. undertecknades kontraktet för 9 dubbelsitsiga Gripenplan med option på ytterligare 19 enkelsitsiga. Avtalen med EKN och bygger däremot på 28 plan, till en kostnad av styck. Garantier och krediter beviljades alltså på kontrakt som inte var skrivna. Enligt har parterna ännu inte gjort bruk av optionen av beställningen av ytterligare 19 plan. För att inte de svenska skattebetalarna ska riskera att få betala för affärer som inte blir av bör inte EKN-relaterade krediter och garantier beviljas för kontrakt baserade på optioner på framtida beställningar. Min fråga till statsrådet är följande: Vilka åtgärder tänker regeringen vidta för att undvika att EKN-relaterade krediter och garantier beviljas för kontrakt baserade på optioner på framtida beställningar?
fr · GO111237 · 2001-05-17 00:00:00 — Fråga 2000/01:1237 av () till socialminister om landstingens personal Landstingen har svårt att rekrytera och behålla sina medarbetare. S.k. stafettläkare och bemanningsföretag står för en växande del av vården. Vi ser också att många väljer att jobba i andra länder, t.ex. . Landstingen uppfattas inte som tillräckligt attraktiva arbetsgivare. Lönerna är inte konkurrenskraftiga, men viktigast är kanske ändå att inflytandet över den egna arbetssituationen brister i landstingen. Landstingen har länge i princip haft monopol som arbetsgivare för människor inom vårdyrken. har andra aktörer etablerat sig på marknaden. Detta är bra både för dem som jobbar i vården och för patienterna som får ökad valfrihet. Systemet är dock fortfarande alldeles för stelt eftersom regeringen och landstingen hindrar nya alternativ i vården, bl.a. genom den s.k. stopplagstiftningen. Det gamla vårdmonopolet måste ersättas av en palett av olika alternativa vårdgivare, som ger patienter och personal valmöjlighet och inflytande. Vad avser socialministern göra för att bereda väg för fler alternativa vårdgivare, i syfte att ge patienter och personal ökade valmöjligheter i vården?
fr · GO111238 · 2001-05-17 00:00:00 — Fråga 2000/01:1238 av () till socialminister om valfriheten inom sjukvården Under förevändning att spara pengar kommer de fyra nordligaste landstingen i att begränsa valfriheten för patienterna så att de bara kan få vård inom detta geografiska område. Politikerna menar att pengarna ska strömma ut ur landstingen om folk väljer vård på andra ställen. Denna syn är anmärkningsvärd. Man säger rakt ut att systemen är viktigare än patienterna. Det fria vårdvalet skulle kunna korta väntetiderna, något som samhället i stort skulle tjäna på. Den viktiga aspekten är faktiskt patienterna. Hur mycket kostar inte mänskligt lidande i vårdköer? Det går självklart inte att mäta i pengar, men det är en mycket viktigare fråga än landstingens protektionism av sina egna system. Patienter borde kunna välja vård fritt där det passar honom eller henne. Kostnaden för det fria vårdvalet visar sig marginell ställt mot sjukvårdens totala kostnader, men den mänskliga vinsten är stor. Hur avser socialministern gå vidare för att utveckla det fria vårdvalet så att det kan omfatta alla människor i ?