ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · GO11625 · 2001-02-02 00:00:00 — Fråga 2000/01:625 av () till näringsminister om underhåll av ledningsgator De omfattande strömavbrotten i vårt land kostade nätbolagen i reparationer och ersättningar. Västra och drabbades värst. Ca 90000 hushåll blev strömlösa. Liksom tidigare orsakades strömavbrotten av snöoväder. Bilder i medier skildrade återigen kullfallna träd över elledningar, vilket visar på nödvändigheten av ett kontinuerligt underhåll dvs. röjning i ledningsgatorna. Genom ett kvalitetsinriktat förebyggande underhåll bör det enligt min mening vara möjligt att minska elavbrotten vid snöoväder. Min fråga till näringsminister är: Vilka åtgärder ämnar statsrådet vidta för att förbättra det förebyggande underhållet i ledningsgatorna?
fr · GO11626 · 2001-02-02 00:00:00 — Fråga 2000/01:626 av () till finansminister om information om spelautomater spred generaldirektören för Lotteriinspektionen ett PM med information om spelautomater. Detta PM har skapat stor osäkerhet hos entreprenörer och småföretagare inom nöjesindustrin och förmodligen också ekonomisk skada. Trots att , som är den instans som bedömer rättsläget för varuspel och lyckohjul, inte yttrat sig i frågan framförde generaldirektören synpunkter i sitt PM som uppfattades som slutgiltiga. har gett sitt utlåtande och konstaterat att den aktuella författningen i lotterilagen inte kan göras gällande gentemot enskilda. Detta beroende på avsaknaden av det nödvändiga notifieringsförfarandet gentemot EU. Lotteriinspektionens generaldirektör har orsakat stor oro bland aktörerna som berörs av hennes PM. Min fråga är vilken åtgärd finansministern avser vidta med anledning av det inträffade?
fr · GO11627 · 2001-02-02 00:00:00 — Fråga 2000/01:627 av () till justitieminister om friköp av historiska arrenden Frågan har varit uppe i vid ett flertal tillfällen. Det visar att det för de berörda är en mycket angelägen fråga. För dem handlar det om planeringen av deras framtid. Under /99 antog lagutskottets betänkande nr 1998/99:LU12 angående Friköp av historiska arrenden. är vi i mitten av /01 och ärendet är fortfarande under utredning. Kan justitieministern ge besked om när frågan är färdigutredd och kommer tillbaks till kammaren för avgörande?
fr · GO11628 · 2001-02-02 00:00:00 — Fråga 2000/01:628 av () till utbildningsminister om matgaranti för vegetarianer och veganer Alltfler unga går över till vegetarisk kost av etiska skäl och som protest mot dagens industrialiserade köttproduktion. På många håll serverar skolor ett vegetariskt alternativ. Men i kan elever bli tvungna att visa läkarintyg för att få vegetarisk kost. Veganer och vegetarianer i landets högstadie- och gymnasieskolor bör ges en matgaranti, så att de får den kost de vill ha. Det måste vara en rättighet att av personliga eller principiella skäl få avstå från kött och mejerivaror i skolan. Hur avser ministern agera för att garantera att elever i skolan kan få vegankost och vegetarisk kost?
fr · GO11629 · 2001-02-01 00:00:00 — Fråga 2000/01:629 av () till utrikesminister om hantering av svenskar i nöd utomlands arresterades och fängslades en svensk medborgare av turkisk polis. Polisen hävdade felaktigt att mannen i fråga rest in i med falska handlingar. satt den svenska medborgaren fängslad och utsattes för mycket förnedrande behandling. Trots att mannens anhöriga informerade om fängslandet, som i sin tur kunde konstatera att hans pass var äkta, gjordes ingenting från departementet för att bistå den fängslade svensken. Skälet till detta sades vara tidsbrist. En viktig uppgift som UD har är att bistå svenskar som hamnar i nöd utomlands. Av den anledningen är det uppseendeväckande att ingenting gjordes för den fängslade svensken i . Med hänvisning till det ovan anförda vill jag fråga utrikesministern: Vilka åtgärder avser ministern att vidta för att undvika att liknande situationer uppstår ?
fr · GO11630 · 2001-02-05 00:00:00 — Fråga 2000/01:630 av () till justitieminister om polissituationen i Det råder stora problem inom polisverksamheten i . Antalet poliser motsvarar inte på långt när vad som krävs för att polisen ska kunna fullgöra sina uppgifter. I med sina 1,5 miljoner invånare är situationen mycket allvarlig. planering talar om 3000 poliser och 900 civilanställda i polisdistriktet. fanns 2627 poliser och 827 civilanställda. Underskottet i budgeten är enormt. budget överskrider man den tilldelade ramen med . Till detta kommer en låneskuld, som beräknas till . finns stora åtaganden, det största som man planerar för är i , som det egentligen inte finns medel till. Min fråga till justitieministern blir därför: Vilka åtgärder ämnar statsrådet vidta för att polisverksamheten i ska kunna bedrivas på det sätt som regeringen angivit i budgetpropositionen och regleringsbrevet?
fr · GO11631 · 2001-02-05 00:00:00 — Fråga 2000/01:631 av () till socialminister om bilstödet till handikappade Jag har tidigare i frågor och motioner tagit upp frågan om bilstödet till handikappade. Då från utgångspunkt för äldre personer . Problemen finns också på andra håll. Bilstödets storlek @ 30000kr @ har tydligen inte förändrats . Då familjer tvingas byta eller köpa nya handikapputrustade bilar tvingas man ta stora banklån. De krav som ställer på en bil kostar 200000@250000kr. Sådana exempel finns. Jag har just tagit del av ett. Orsaken till att många tvingas köpa större bilar eller minibussar är att man inte längre orkar lyfta det handikappade barnet, som det rör sig om i mitt exempelfall. Frågan är alltså om en familj, med ett flerhandikappat barn ska, som man säger själva, "straffas ytterligare" genom att tvingas ta stora banklån. Avser statsrådet att agera så att bestämmelserna kring bestämmelser ändras?
fr · GO11632 · 2001-02-05 00:00:00 — Fråga 2000/01:632 av de () till försvarsminister om information om pyrotekniska produkter Det är med glädje som jag och många med mig kan konstatera att smällare nu är förbjudna. Tyvärr har det dock varit lite si och så med efterlevnaden och dessutom har ett antal överklaganden inkommit. Den pyrotekniska utredningen föreslog att man skulle informera allmänheten ordentligt om vilka regler som gäller för användandet av pyrotekniska produkter, dvs. hur, var och när de får användas. Man ansåg att det behövdes en informationskampanj och att () tillsammans med andra intressenter skulle kunna svara för detta. Vilka åtgärder avser försvarsministern vidta för att en informationskampanj om pyrotekniska produkter @ i enlighet med Pyrotekniska utredningens förslag @ kommer till stånd?
fr · GO11633 · 2001-02-06 00:00:00 — Fråga 2000/01:633 av () till jordbruksminister om stöd till fjällrasavel Varje land har sina nationella husdjursraser vid sidan av de internationella. Denna mångfald är en resurs i ekonomiska och miljömässiga hänseenden såväl som i sina egenskaper av kulturbärare. Det är av stor vikt att göra det möjligt för skilda husdjursraser att leva vidare och utvecklas. Ekologisk produktion, god hälsa och ekonomisk foderomvandlingsförmåga är egenskaper som värderas högt i djurhållning och livsmedelsproduktion. Fjällkor är just sådana kor som efter att ha varit akut utrotningshotade nu åter vinner ökad terräng i kraft av en allt större insikt om nödvändigheten av långsiktig hållbar utveckling. Bevarandet av fjällrasen, som till viss del är utrotningshotad, är en angelägenhet av yttersta vikt. /96 utgår det EU-stöd och statligt stöd för att bevara den svenska fjällkon. Stödet är främst riktat till varje enskild djurägare och ett mindre stöd till rasbevarande avelsföreningar. utdelas totalt 1000000kr av . Föreningen gör i sammanhanget ovärderliga insatser och genom föreningens arbete är fjällkon på god väg att räddas för framtiden. T.ex. har föreningens medlemstal ökat från 300 medlemmar till 900 under bara . Stödet till föreningen är dock i princip oförändrat sedan starten. Arbetet med att bevara fjällkon behöver stärkas ytterligare för att inte det nedlagda arbetet ska vara spolierat. EU ger också fortsättningsvis ett omfattande stöd. Min fråga till jordbruksministern är: Vilka åtgärder avser jordbruksministern vidta för att stärka och utveckla stödet för Föreningen så att fjällkons bevarande säkerställs för framtiden?
fr · GO11634 · 2001-02-06 00:00:00 — Fråga 2000/01:634 av () till jordbruksminister om ekologiska livsmedel På uppdrag av har () precis gjort en undersökning om konsumtionen av ekologiska livsmedel. Undersökningen visar bl.a. att av de konsumenter som över huvud taget köper Kravmärkta livsmedel står för av konsumtionen. Det finns alltså en grupp mycket trogna konsumenter. Undersökningen visar också att de konsumenter som växlar mellan ekologiska och konventionella livsmedel är relativt prisokänsliga. Det finns några faktorer som pekas ut som viktiga för att öka försäljningen utanför den trogna gruppen. Dessa är pris, ökad kunskap och tillgänglighet. För att målen om en kraftigt ökad areal ekologiskt odlad jordbruksmark ska kunna nås är det självklart att konsumtionen av ekologiskt odlade livsmedel måste öka. Mot bakgrund av ovanstående vill jag fråga jordbruksministern: Vad avser regeringen vidta för åtgärder för att öka människors kunskap om ekologiska livsmedel?
fr · GO11635 · 2001-02-06 00:00:00 — Fråga 2000/01:635 av () till näringsminister om extrakostnader för skogsnäringen Det finns en rapport som visar att det dåliga vägnätet @ som jag bl.a. känner till från mitt hemlän @ kostar skogsnäringen ca . Vägnätet är dessutom i ännu sämre skick efter ihållande regnväder och kostnaderna för näringen ökar därmed. Det finns också exempel på hur sågverk tvingats till driftstopp på grund av brist på råvara. Näringen har också gjort en analys av regeringens väganslag och kommit fram till att satsningarna är för låga om man ser på drift, underhåll, bärighet och tjälsäkring. "Vägförfallet fortsätter", säger näringen i sin analys. Vilka åtgärder ämnar statsrådet vidta för att vägnätet inte får ännu sämre standard än ?
fr · GO11636 · 2001-02-06 00:00:00 — Fråga 2000/01:636 av () till miljöminister om telenätsutbyggnadens påverkan på den biologiska mångfalden Telenätsutbyggnaden får rimligtvis inte menligt påverka bevarandet av den biologiska mångfalden. Den fragmentering av natur som blir resultatet av ett fullt utbyggt telenät är en sådan förändring som påverkar bevarandet av inte minst störningskänsliga arter som kungsörn och andra rovfåglar. Med hänvisning till det ovan anförda vill jag ställa följande fråga till miljöministern. Vilka planer har ministern för att skydda nationalparker, naturreservat, fågelskyddsområden och andra för faunan väsentliga naturområden från telemastexploatering?
fr · GO11638 · 2001-02-07 00:00:00 — Fråga 2000/01:638 av () till socialminister om vårdnadshavarens samtycke vid vård av barn inom BUP Frågan om föräldrarnas samtycke vid vård av deras barn inom Barn- och ungdomspsykiatrin (BUP) har blivit alltmer aktuell . Det beror på att båda föräldrarna har gemensam vårdnad efter en separation. Enligt nuvarande lagstiftning (kap. 6 §2) krävs samtycke av båda föräldrarna vid all typ av vård som ges till barn . I praktiken innebär det att en del barn inte får vård därför att en av vårdnadshavarna motsätter sig vården. Redovisningar från vårdgivare inom tyder på att det är ett ökande problem inom den barnpsykiatriska vården just på grund av att lagstiftningen reglerar föräldrarnas rätt och inte ser till barnets behov i dessa mycket specifika frågor. När ett barn aktualiseras för behandling inom BUP:s öppenvård görs en utredning om vårdnad, boende, umgänge m.m. Om det visar sig att en vårdnadshavare inte är tillfrågad uppmanas den andre föräldern att införskaffa ett medgivande. I de fall medgivande inte ges kan inte barnet tas emot för behandling. Vård inom BUP förutsätter i regel att hela familjen i någon mening deltar i behandlingen. När någon av vårdnadshavarna är emot behandlingen kan möjligheten till en framgångsrik behandling vara begränsad. I regel har ett barn svårt att tillgodogöra sig en behandling som en av föräldrarna är emot. Jag vill därför fråga socialministern: Avser socialministern att göra en översyn av lagstiftningen med anledning av ovanstående?
fr · GO11639 · 2001-02-07 00:00:00 — Fråga 2000/01:639 av () till finansminister om begränsningsregeln Många människor oroar sig för utfallet av fastighetsskatten till följd av att omräkningstalen för deras fastigheter ökar 2001. Regeringen har länge talat om att en begränsningsregel ska införas. I den propositionsförteckning som lämnats till finns inte någon proposition aviserad om en begränsningsregel. avser finansministern att lägga fram ett förslag om en begränsningsregel avseende fastighetsskatten?
fr · GO11640 · 2001-02-07 00:00:00 — Fråga 2000/01:640 av () till finansminister om skattebetalningslagen Skattebetalningslagen och reglerna för skattekontot upplevs i vissa avseenden som kränkande, inte minst av företagare som har ambitionen att göra rätt för sig. Ett exempel gäller 18 kap 7 §. Formuleringen i denna paragraf gör det omöjligt för skattemyndigheten att återbetala moms om det finns en fastställd, men ej förfallen skatt, som ska betalas . Eftersom återbetalning av moms kan innebära betydande belopp inte minst för exportföretag, så upplevs det som felaktigt när staten innehåller återbetalningen med hänvisning till att företagen har en skatteskuld som förfaller till betalning , t.ex. kvarskatt. Jag kan förstå att man innehåller en återbetalning om det finns en skatteskuld som förfallit till betalning. Vilka åtgärder avser finansministern att vidta för att skattebetalningslagen i detta avseende ska fungera på så sätt att återbetalning av skatt inte ska kunna vägras om det inte finns förfallna skatteskulder?
fr · GO11641 · 2001-02-07 00:00:00 — Fråga 2000/01:641 av () till näringsminister om ny organisation för AMS Det finns långt framskridna planer inom AMV på att slå samman länsarbetsnämnderna med AMS och skapa en ny myndighet för arbetsmarknadsfrågor. Enligt uppgifter inom AMS ska en sådan sammanslagning äga rum . Regeringen har aviserat en proposition . Ämnar näringsministern lägga fram en proposition som innebär att sammanslagningen träder i kraft ?
fr · GO11642 · 2001-02-07 00:00:00 — Fråga 2000/01:642 av () till jordbruksminister om kycklinguppfödning Äntligen en rejäl översyn av kycklinguppfödningen! Rapporten, som just publicerats, visar hur oacceptabel denna produktion är. skrev jag en motion med rubrik Kyckling @ en kortlivad plågad stackare. Mp har sedan lyft frågan i debatt i kammaren. I föds 65 miljoner kycklingar upp för slakt . De växer från en liten nykläckt individ på till en slaktkyckling på 1,5kilo på den dryga månaden de lever, något som tog . De har ont i kropp och skelett, många kan inte röra sig, andra har frätskador på fötterna, åter andra hjärt- och leverskador. I undersökningen är hälften av kycklingarna sjuka. Den avel som bedrivits har ensidigt gynnat snabb tillväxt. En effekt förutom plågan för slaktkycklingarna är att föräldradjuren blir så tunga och orörliga att de får svältas för att klara parningen. Hur deras medicinska status är kan man bara gissa. I 29§ djurskyddsförordningen står att avel inte får ha en sådan inriktning att den kan påverka djurens naturliga beteenden eller medföra lidande för djuren. Dagens slaktkycklingar är som nötrasen belgisk blå. Varför förbjuds sådan hönsraser inte eller kommer det förbudet nu efter larmrapporten? Jag vill fråga jordbruksministern: Avser ministern förbjuda avel och användning av slakthönsraser, som har de veterinärmedicinska problem, som dagens slaktkycklingar?
fr · GO11643 · 2001-02-06 00:00:00 — Fråga 2000/01:643 av () till jordbruksminister om åtgärder mot olaga fiske förekommer ett omfattande olaga trålfiske i och . Denna rent kriminella trålning har åstadkommit stora skador och därmed betydande ekonomiska förluster för många svenska fiskare. Den svenska har väl kunnat dokumentera att de flesta trålare som grovt bryter mot gällande lagar är hemmahörande i den danska hamnen , och att det rör sig om organiserad illegal verksamhet. Men trots detta och trots att frågan varit föremål för överläggningar mellan de svenska och danska regeringarna fortsätter de brottsliga trålningarna från dansk sida. har det förekommit att sex danska trålare i skydd av dåligt väder och bristande svenska bevakningsresurser opererat över hela norra mellan och . Det kraftigt ökande tjuvfisket beror enligt på att kvoterna från Nordsjöfisket är fyllda och att nya fiskeregler innebär ett totalstopp för torskfiske i . Risken blir som bedömer det att det illegala trålfisket i kommer att öka ytterligare. Redan nu har konstaterats att fiskare från begett sig in i svenska vatten. som det kan noteras att resurser och befogenheter är otillräckliga för att klara en effektiv övervakning och tillsyn i berörda vatten, framstår det som uppenbart att påföljderna vid uppdagande och bevis för olagligt fiske är alldeles för milda. Vilka åtgärder är jordbruksministern beredd att vidtaga för att få stopp på det omfattande olaga trålfisket i och ?
fr · GO11644 · 2001-02-06 00:00:00 — Fråga 2000/01:644 av () till jordbruksminister om Gränsälvsöverenskommelsen ingicks mellan och . Den finsk-svenska gränsälvsöverenskommelsen innehåller bestämmelser om byggande i vatten och vattenregleringar, om skydd mot vattenföroreningar och om fisk. Vidare finns bestämmelser om att en särskild kommission, Finsk-svenska gränsälvskommissionen ska tillämpa gränsälvsöverenskommelsen. Kommissionen har getts långtgående befogenheter genom att den i de nationella myndigheternas ställe självständigt ska besluta i tillstånds- och ersättningsfrågor och i vissa fall får besluta om föreskrifter på fiskeområdet. För del innebär det att ifråga om gränsälvsområdet får svara för uppgifter som annars åvilar vattendomstolar, , och i . Resultatet av detta blir att fisket regleras olika i områden som har likartade naturliga förutsättningar som i Torneälvs fredningsområde. Detta upplevs naturligtvis som både orättvist och felaktigt av de yrkesfiskare som bedriver sin verksamhet i det aktuella området. Min fråga blir då till jordbruksministern: Vad avser ministern vidta för åtgärder för att underlätta ovan beskrivna situation för yrkesfiskare i Torneälvsområdet?
fr · GO11645 · 2001-02-08 00:00:00 — Fråga 2000/01:645 av () till socialminister om ökning av sexuellt överförbara sjukdomar Antalet hivsmittade ökar i . ökade antalet nya hivpositiva personer eller 242 personer. Även andra sexuellt överförbara sjukdomar, såsom gonorré, syfilis och klamydia, ökade . En liknande utveckling finns i andra större städer i och . Ökningen sker bland såväl homosexuella som heterosexuella. Framför allt är det yngre personer som smittas. Det är allvarligt att sexuellt överförda sjukdomar åter ökar. Vidare är troligen mörkertalet stort varför det är angeläget att åtgärder vidtas för att motverka ytterligare spridning av dessa sjukdomar. Hälsoupplysning är till stora delar landstingens ansvarsområde. När det gäller sexuellt överförbara sjukdomar i allmänhet och hiv i synnerhet är det ändå rimligt att regeringen tar ett nationellt ansvar för att förhindra att ytterligare personer insjuknar. Med anledning av ovanstående vill jag därför fråga socialministern: Vilka åtgärder avser socialministern vidta med anledning av den senaste tidens ökning av sexuellt överförbara sjukdomar?
fr · GO11646 · 2001-02-08 00:00:00 — Fråga 2000/01:646 av () till socialminister om ställföreträdarfrågan Om jag är så sjuk att jag inte är kommunicerbar, och därmed inte kan tala om hur jag vill ha det, så innebär det i praktiken att personalen inom hälso- och sjukvården tar besluten själva. Beslut som man gissar sig till ska vara bra för patienten, göra det bästa av situationen eller det som går snabbast. Detta är emellertid ett arbetssätt som strider mot svensk grundlag och ytterst handlar om tvång och frihetsberövande. Det gör att "ställföreträdarfrågan" måste lösas. Det handlar inte om att försvåra för personalen, utan om en planering och ett omhändertagande som ska garantera min rätt till integritet och personalens rättssäkerhet. Flera länder i har redan löst denna fråga och måste det också ske i . och är några av alla dem som reagerat och insett behovet av en lagstiftning. Min fråga till socialministern är: Vilka åtgärder ämnar socialministern vidta för att ställföreträdarfrågan ska lösas också i ?
fr · GO11647 · 2001-02-08 00:00:00 — Fråga 2000/01:647 av () till statsrådet om studentbostäder i storstadsområdena För de byggprojekt för studentbostäder som påbörjas till har införts ett tillfälligt extra bidrag om maximalt 40000kr för varje nytt studentrum. Länsstyrelserna har att fördela bidraget baserat bl.a. på blivande hyreskostnader och tidpunkt för inflyttning. har därutöver beslutat om små lättnader i byggreglerna för studentbostäder. Mindre kök och slopat krav på fönster i matlagningsdelen tros främja kreativa lösningar och ge billiga studentbostäder. I övrigt gäller de standard- och utrymmeskrav som krävs för att få räntebidrag för ny- eller ombyggnad. Behovet av studentbostäder är allra störst i storstadsområdena där markkostnaderna och byggkostnaderna ligger på en mycket hög nivå. Därför är varje åtgärd för att sänka byggkostnaderna av största vikt. I kontakter med många bostadslösa studerande framkommer att standardkraven är mycket låga, det viktiga är att få en bostad med studiero. Trots dessa åtgärder byggs det alltför få studentbostäder. Detta är mycket bekymrande, speciellt med tanke på att har som ambition att vara ett kunskapsland med spetskompetens inom ett antal områden. Min fråga till statsrådet är: Vad avser statsrådet att göra för att ytterligare stimulera byggnation av fler studentbostäder?
fr · GO11648 · 2001-02-08 00:00:00 — Fråga 2000/01:648 av () till utrikesminister om antisemitism i För sedan sände SVT ett inslag om den ökade antisemitismen i . En parlamentsledamot, , fällde omdömen om judar som lät som en ruskig repris från nazisternas . En judisk parlamentsledamot, , har avgått i protest över att man inte talar samma språk utomlands som på hemmaplan när det gäller antisemitismen. är ett kandidatland till EU och borde uppmärksammas på att det starka inslag av antisemitism som finns i landet inte är förenligt med en kandidatur till EU. avslutades konferensen I kamp mot intolerans och i talarstol stod våra partiföreträdare och pratade om vikten av att bekämpa intoleransen i alla dess former. Att antisemitism fortfarande existerar och växer är ett hot mot oss alla. Att det så starkt förekommer i ett av våra närmaste grannländer känns oerhört tragiskt. Vad ämnar utrikesministern göra för att uppmärksamma på att ta itu med antisemitismen i sitt land?
fr · GO11649 · 2001-02-08 00:00:00 — Fråga 2000/01:649 av () till utrikesminister om utvärdering av svenskt bistånd till erkände tidigt självständighet och öppnade som första land ambassad i . Svenskt stöd har lämnats till landet självständighet 1990 och är nu den enskilt största mottagaren bland de baltiska staterna. Under åren 1990@1998 uppgick stödet till . De övergripande målen för samarbetet är fyra stycken: Främja en säkerhetsgemenskap. Fördjupa demokratins kultur. Stödja en socialt hållbar ekonomisk omvandling. Stödja en miljömässigt hållbar utveckling. Allt samarbete ska även präglas av jämställdhetsperspektivet. Av dessa fyra är målet med att utveckla demokratins kultur och informera om dess grunder särskilt angeläget i . Genom TV-inslag och böcker har medierna uppmärksammat den omfattande antisemitism som finns i landet. vill genom sitt bistånd verka för att demokratins grunder ska få ett genomslag i det litauiska samhället. Men det verkar som om biståndet inte fått den genomslagskraft som är önskvärd med tanke på de kränkande uttalanden som parlamentsledamoten framförde i SVT om den judiska befolkningen. Hur ämnar utrikesministern utvärdera det svenska stödet till när det gäller målet att fördjupa demokratins grunder?