ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
frs · GO12601 · 2001-02-07 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:601 om åtgärder mot ensamarbete inom servicesektorn har frågat mig om jag avser att vidta några åtgärder för att de yrkesgrupper, som utför ensamarbete inom servicesektorn kvälls- och , ska känna sig trygga i sitt arbete. Att motverka arbetsskadorna, särskilt för de mest utsatta grupperna är en mycket högt prioriterad uppgift både ur mänsklig och samhällsekonomisk synpunkt. Våld och hot om våld är ett ökande arbetsmiljöproblem. Våldet blir också grövre och riktar sig ofta mot oskyddade grupper, t.ex. personal inom vård och handel. Ett exempel är ensamarbete på nattöppna bensinstationer med dagligvarusortiment. Regler finns i första hand i Arbetarskyddsstyrelsens (numera ) föreskrifter om våld och hot i arbetsmiljön (AFS 1993:2). I dessa sägs bl.a. (8 §) att om en arbetsuppgift innebär påtaglig risk för våld eller hot om våld får den inte utföras som ensamarbete. Arbetarskyddsstyrelsen genomförde 1998 en kampanj angående våldsproblematiken som resulterade i en rapport. Problemet har varit prioriterat i tillsynen. För att få bättre faktaunderlag har ett samarbete bedrivits med . Vägen till förbättringar ligger framför allt i förstärkta resurser till rådgivning och tillsyn. har fått en förstärkning på att användas till utveckling av tillsynen, främst när det gäller organisatoriska frågor. Häri ingår bl.a. ensamarbete. Verket har också fått ett uppdrag att återrapportera beträffande tillsyn och kravställande på detta område. Bl.a. ska en handlingsplan redovisas rörande personalförstärkning och metod- och kompetensutveckling. På grundval av denna återrapportering måste en utvärdering av tillsynsinsatserna göras. Jag är därför inte beredd att vidta ytterligare åtgärder förrän resultatet av denna utvärdering föreligger.
frs · GO12603 · 2001-02-07 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:603 om olämpliga polisstuderande har frågat vad utbildningsministern avser göra för att förhindra att personer med diskriminerande åsikter ger tillfälle att genomgå polisutbildning i . Eftersom frågan särskilt gäller utbildning vid faller den inom område och det ankommer på mig som justitieminister att besvara den. Frågan har ställts mot bakgrund av uppgifter i medierna om att polisstuderande har betett sig olämpligt och uttalat sig nedvärderande och kränkande om kvinnor, homosexuella och invandrare. Ansvarsfördelningen mellan regeringen och myndigheterna innebär att jag som justitieminister är förhindrad att vidta några åtgärder eller i övrigt kommentera enskilda ärenden vid någon myndighet. I ett svar besvarade jag fyra liknande frågor. I det svaret förklarade jag att polisen i en demokratisk rättsstat har en nyckelroll för att värna medborgarnas trygghet och att medborgarna har rätt att ställa särskilt höga krav på etik, moral och värderingar hos den som är polis. Jag underströk också att de höga krav som ställs på polisen självklart måste prägla rekryteringen av studenter till och innehållet i utbildningen. Som jag också framhöll är det som ansvarar för rekryteringen av polisstuderande och innehållet i polisutbildningen, samt för att följa upp resultaten och vidta de åtgärder som behövs för att nya poliser ska uppfylla de krav som ställs. Ytterst måste , som formellt är en del av , ha befogenheter att ingripa mot studenter som genom kränkande beteende eller på annat sätt visar sig olämpliga för fortsatt utbildning. Som framgår av polisutbildningsförordningen (1999:740) får besluta att varna eller avskilja en student från polisutbildningen. Jag avser att noga följa den fortsatta tillämpningen av dessa bestämmelser. Det ankommer också på att till regeringen anmäla om det uppstår behov av att förändra bestämmelserna om varning och avskiljande. Om det framkommer att det nuvarande regelverket inte ger tillräckliga befogenheter att vidta adekvata åtgärder mot studenter som visar sig olämpliga för fortsatt utbildning är jag beredd att ta initiativ till nödvändiga regelförändringar.
frs · GO12604 · 2001-02-07 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:604 om miljöforskningens framtid har frågat mig om vad jag tänker vidta för åtgärder för att de professurer som nu finansierar ska kunna bibehållas för att trygga en långsiktig forskning och kunskapsuppbyggnad inom miljöområdet. Regeringen har gjort stora förstärkningar av miljöforskningen. disponerar åter ett anslag för miljöforskning och inrättandet av för miljö, areella näringar och samhällsbyggande (FORMAS) innebär också att förutsättningarna för en framgångsrik långsiktig miljöforskning har förbättrats. FORMAS disponerar betydande resurser för miljöforskning. () och EU:s ramprogram bidrar också med stora resurser till miljöforskningen. Vad gäller ovan nämnda professurer ankommer det på , FORMAS och MISTRA och även på andra finansiärer att tillsammans med berörda universitet och högskolor bedöma och prioritera olika forskningsinsatser samt ta ställning till den fortsatta finansieringen av dessa forskartjänster. Jag är medveten om att de forskare som har dessa tjänster har en stor betydelse för den framstående miljöforskning vi har i . Jag utgår ifrån att dessa forskare även kommer att ha goda möjligheter att bedriva en framgångsrik forskning.
frs · GO12605 · 2001-02-09 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:605 om mänskliga rättigheter i har frågat mig vilka initiativ kommer att ta under ordförandeskapet för att uppmärksamma och protestera mot kränkningarna av de mänskliga rättigheterna i . EU bedriver en aktiv dialog om mänskliga rättigheter med företrädare för , parlament och forskningsinstitutioner. I denna dialog, som leder, förs ingående samtal om olika frågor rörande mänskliga rättigheter i inklusive . Ett sådant dialogtillfälle kommer att äga rum . EU kommer där att följa upp vad som skett och framföra konkreta krav på förändringar och åtgärder. Inom dialogen om mänskliga rättigheter med anordnas dessutom seminarier med deltagande av kinesiska och europeiska experter, akademiker och enskilda organisationer samt regeringsrepresentanter. Avsikten med dessa seminarier är att fördjupa diskussionen om olika frågor på ett sätt som kan bidra till fortsatta reformer i . Även i FN-sammanhang uppmärksammas bristerna i fråga om de mänskliga rättigheterna i , t.ex. under mötet i FN:s kommission för de mänskliga rättigheterna i . Som EU-ordförande ankommer det på att framföra EU:s syn på utvecklingen i på området mänskliga rättigheter och fortsätta att driva de krav på förändringar som EU:s utrikesministrar enades om under sitt möte . De slutsatser som där togs om EU:s syn på den fortsatta dialogen med om mänskliga rättigheter omfattar bl.a. krav på att ska samarbeta med FN:s rapportörer, begränsa användningen av dödsstraffet och slopa begränsningarna av medborgarnas rätt att utöva sin religion och trostillhörighet. Falungong nämns uttryckligen i slutsatserna. Slutsatserna finns att tillgå i sin helhet på ordförandeskapets hemsida ().
frs · GO12606 · 2001-02-07 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:606 om postavregleringen har frågat mig vilka planer jag har för att påskynda fortsatta avregleringar på postmarknaden och då speciellt inom EU. Arbetsfördelningen inom regeringen är sådan att ansvarar för regleringen av posttjänster. Frågan avser emellertid hur avregleringen inom gemenskapen kan påskyndas varför jag som ordförande i svarar på frågan. Kommissionen presenterade ett förslag till fortsatt liberalisering av posttjänsterna inom sektorn. Syftet med förslaget är att öka konkurrensen som de samhällsomfattande tjänsterna garanteras i överensstämmelse med det nu gällande postdirektivet. Under det franska ordförandeskapet tog aktiv del i arbetet med kommissionens förslag. Då den svenska postmarknaden redan är konkurrensutsatt ligger det naturligtvis i intresse att marknaderna i övriga medlemsstater avregleras så långt och snabbt som möjligt och det har vi verkat för. har därför, i rådet tillsammans med en del andra medlemsstater, väckt frågan om införandet av ett slutdatum för avregleringen. har rådet inte nått politisk enighet i frågan och arbetet med kommissionens förslag kommer därför att drivas vidare under det svenska ordförandeskapet. I min egenskap av ordförande i ministerrådet kommer jag att sträva efter att nå en balanserad och för alla medlemsstater acceptabel överenskommelse.
frs · GO12607 · 2001-02-07 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:607 om utbyggnaden av genom har frågat mig när regeringen kommer att verkställa löftet om pengar till en fortsatt byggnation av väg E 6 genom . har anfört att jag i samband med invigningen av en nybyggd del av utlovat att det omgående skulle påbörjas ytterligare ett avsnitt. Den nya fyrfältsvägen mellan och invigdes . Vid det tillfället berättade jag att regeringen samma vecka beslutat att avslå överklagandena mot arbetsplanen för en ny fyrfältsväg mellan och . I och med det beslutet vann arbetsplanen laga kraft. tar nu fram de mer detaljerade bygghandlingarna som ska ligga till grund för en entreprenadupphandling av projektet. När det gäller finansieringen så har regeringen för det här projektet beslutat om i Nationell plan för vägtransportsystemet. Sedan den nationella planen fastställdes har beräknat att ytterligare behövs för att färdigställa projektet. Regeringen har uppdragit åt att utreda förutsättningarna för att belägga vägtrafiken på i norra med vägavgift för att finansiera utbyggnaden av den nordligaste delen av på svensk sida, inklusive den svenska delen av en ny Svinesundsbro. Resultatet av utredningen bereds inom . Jag avser att lämna ett förslag i vårpropositionen på hur det återstående finansieringsbehovet om för sträckan Hogdal@Nordby ska täckas. Det innebär att kan känna till förutsättningarna för finansieringen av projektet. Jag har kontrollerat med när byggstart kan ske och min bedömning utifrån det är att byggnadsarbetena kan starta i vår. Slutligen vill jag framhålla att förbättringen av i bedrivs på ett framgångsrikt sätt. Förutom den nämnda nya fyrfältsvägen invigdes även en ny motorväg mellan och . För de återstående delsträckorna pågår planering respektive tillåtlighetsprövning. Jag vidhåller att ambitionen är att alla delar av i ska vara åtgärdade eller påbörjade före utgången av och det är också vad jag arbetar för att uppnå.
frs · GO12608 · 2001-02-07 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:608 om ICA och konkurrensen har frågat näringsministern på vilket sätt regeringen avser att se till så att små livsmedelsproducenter inte missgynnas när det gäller de stora inköpskedjornas inköpspolicy. fråga berör konkurrenspolitiken. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det därmed är jag som ska besvara frågan. Det är viktigt för en långsiktig tillväxt och god sysselsättning i landet att en mångfald av företag kan agera på marknaden. En balans mellan små och stora företag och mellan företag som verkar i olika distributionsled är därför viktig att eftersträva och upprätthålla. Att det råder en sådan god balans är av stor vikt på det område som tar upp i sin fråga, dvs. dagligvarumarknaden, eftersom kostnaderna för dagligvaruinköp utgör en relativt stor del av hushållens totala kostnader. Jag tycker mot denna bakgrund att den utveckling på dagligvarumarknaden som beskriver är oroväckande. Jag menar dock att vi har svenska konkurrensregler som skapar förutsättningar att även fortsättningsvis upprätthålla balansen mellan aktörerna på marknaden. Enligt konkurrenslagen är det förbjudet för sådana företag, ett eller flera, som har en dominerande ställning på marknaden att missbruka denna starka ställning. Därtill innehåller konkurrenslagen även förbud mot märkbart konkurrensbegränsande samarbete mellan företag. Beteenden som medför begränsningar av produktion och marknader till nackdel för konsumenterna kan angripas i båda dessa fall. För avtal mellan aktörer i olika led i distributionskedjan, s.k. vertikala avtal, finns det ett särskilt gruppundantag. Gruppundantaget medger att avtal om t.ex. inköp görs mellan leverantör och återförsäljare. Gruppundantaget gäller emellertid endast under förutsättning att leverantören inte har en marknadsandel som överstiger , vilket för att konkurrensen på marknaden kan bevaras. Att utreda om det föreligger märkbara konkurrensbegränsningar i enskilda fall är en fråga för . Vid misstankar om skadliga konkurrensbegränsningar behöver ofta få del av konkreta erfarenheter från enskilda företag. Företag med sådana erfarenheter spelar därför en viktig roll för att verket ska kunna driva frågorna framåt. Jag tycker därför det är angeläget att företag själva uppmärksammar på misstankar om snedvriden konkurrens. Det är angeläget för regeringen att dagligvarumarknaden fungerar väl och fick i uppdrag av regeringen att klarlägga konkurrensförhållandena och genomföra konkurrensanalyser på bl.a. lokal nivå, inom detta område. Jag följer utvecklingen inom dagligvarumarknaden med stort intresse. Resultatet av studier av konkurrensförhållandena på marknaden kommer att utgöra ett värdefullt underlag för mig. Min ambition är givetvis att god balans mellan aktörerna och goda konkurrensförhållanden på dagligvarumarknaden ska upprätthållas.
frs · GO12609 · 2001-02-07 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:609 om åldersgräns för adoptionsbidrag har ställt följande fråga till mig: Vad ämnar socialförsäkringsministern ta för initiativ för att göra det möjligt för dessa människor att kunna adoptera barn och inte låta ekonomin vara ett hinder i vägen? När adoptionsbidraget beslutades valdes tioårsgränsen för att den knöt an till andra åldersgränser inom de familjepolitiska stödsystemen, bl.a. inom föräldraförsäkringen. Tioårsgränsen har sedan inte varit föremål för någon nämnvärd diskussion. Huvuddelen av de barn som adopteras är små. Över hälften av adoptionerna gäller barn . Mycket få adoptioner gäller barn i skolåldern och de adoptionerna har ofta karaktär av släktadoptioner eller andra närståendeadoptioner där kostnadsbilden ibland är annorlunda än vid vanliga adoptioner. Jag förstår de skäl anför för en höjning av åldersgränsen. Det finns också skäl för att bibehålla nuvarande åldersgräns. Jag har därför inte för avsikt att nu vidtaga några åtgärder, men kommer noggrant att följa frågan.
frs · GO12611 · 2001-02-07 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:611 om rekryteringen av hemvärnsmän har frågat vilka åtgärder försvarsministern avser vidta för att trygga rekryteringen av hemvärnsmän. pliktutredning har i sitt betänkande lämnat förslag beträffande rekryteringen till hemvärnet. föreslår bl.a. att tjänstgöringsskyldiga vid mönstringen ska kunna ange tre månaders hemvärnsutbildning som ett alternativ som kan prövas vid sidan om andra slag av grundutbildning inom Försvarsmakten eller hos civila myndigheter. förslag har remissbehandlats och bereds i . En lagrådsremiss i ärendet planeras och en proposition beräknas lämnas till . Regeringen beslutade att tillsätta en särskild utredare med uppgift att lämna förslag om den frivilliga försvarsverksamhetens (inklusive hemvärnet) fortsatta inriktning och uppgifter mot bakgrund av den ändrade inriktningen av totalförsvaret. Utredningen ska lämna sina förslag . Även i den utredningen behandlas frågan om rekryteringen till hemvärnet. Den nya materiel som tillförs hemvärnsförbanden @ bl.a. fordon och sambandsutrustning @ tillsammans med den allt viktigare roll som hemvärnet får kommer också, enligt min mening, att göra det mera intressant att ingå i hemvärnet, både för gamla och nya medlemmar.
frs · GO12612 · 2001-02-07 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:612 om smittade rävar har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidtaga för att söka klarlägga om rävens dvärgbandmask finns i och hur ytterligare spridning i så fall ska motverkas. har rävens dvärgbandmask aldrig påträffats i . Antalet rävar som obduceras i landet är dock lågt, vilket innebär att avsaknaden av fynd inte utgör en garanti för att parasiten inte förekommer. För att få en säkrare bild av smittläget i påbörjades riktade undersökningar av rävar. Målsättningen är att minst 300 rävar från i huvudsak ska obduceras vid () och undersökas med avseende på rävens dvärgbandmask. Ekonomisk ersättning utgår från till jägare som skjuter rävar och skickar dessa till SVA för obduktion. Undersökningen ska vara avslutad . Det finns inga kända metoder att förhindra spridning av rävens dvärgbandmask bland vilda rävar. Om parasiten kommer in i landet måste åtgärder i stället inriktas på att förhindra smittspridning till människor som vistas i skog och mark. Det är enligt min uppfattning av största vikt att fortsätter att vidta åtgärder för att förhindra att rävens dvärgbandmask förs in i landet. Som framgår ovan har åtgärder vidtagits för att klarlägga om rävens dvärgbandmask finns i . Det är för tidigt att uttala vilka åtgärder som kan vara nödvändiga för att skydda människors hälsa om så visar sig vara fallet.
frs · GO12614 · 2001-02-07 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:614 om åtgärder mot illegalt spel har frågat mig vad jag tänker göra för att komma till rätta med det ökande illegala spelet i hela landet. Frågan har sin bakgrund i en hearing som anordnades av . Lotterier som anordnas för allmänheten regleras i lotterilagen. För att anordna lotteri krävs tillstånd, med vissa undantag. Jag vill inledningsvis slå fast att jag delar uppfattningen att det illegala spelet kan ha allvarliga följder. Det finns inga säkra uppgifter om omfattningen av det illegala spelet. Det förknippas ofta med annan organiserad brottslighet, t.ex. narkotikabrott och ekonomiska brott. Det illegala spelet kan ge upphov till beroendeförhållanden som leder till annan kriminalitet. Regleringen av spelmarknaden strävar efter att begränsa utnyttjandet av människors spelbegär, undvika riskerna för brott och bedrägerier i samband med lotterier och endast tillåta dessa för att insamla medel för välgörenhet eller för allmännyttiga ändamål. Det är således en viktig uppgift för samhället att förebygga och bekämpa förekomsten av illegalt spel. Lotteriinspektionen är den myndighet som har den centrala tillsynen över att lotterilagen följs. Regeringen har beslutat om myndighetsgemensamma mål och riktlinjer för åtgärder mot den ekonomiska brottsligheten . För Lotteriinspektionen innebär detta att man genom sin kontroll- och tillsynsverksamhet ska bidra till att motverka den ekonomiska brottsligheten och i de fall sådan brottslighet upptäcks anmäla brottet till polis för vidare handläggning. Det ankommer därefter på polis och åklagare att utreda brotten och lagföra gärningsmännen. har vidare beslutat tillåta maximalt sex stycken statliga kasinon av internationellt slag. Erfarenheterna utomlands av kasinospel är att ett lagligt kasinospel motverkar nyrekrytering till det illegala spelandet. För att undvika nackdelar som t.ex. ett ökat spelberoende ska verksamheten omgärdas av stark kontroll och säkerhet. Inom pågår ett arbete med att analysera vilka effekter inrättandet av kasinon kan få. Avslutningsvis vill jag nämna att polisens förmåga att förebygga och bekämpa illegalt spel liksom andra brott främjas av de resursförstärkningar som beslutats. Polisen fick ett särskilt tillskott på . höjs polisens anslag med och med ytterligare .
frs · GO12615 · 2001-02-07 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:615 om polisen i har frågat mig vilka åtgärder jag tänker vidta för att polisen i ska slippa göra de nedskärningar som kan bli följden av bristande resurser. har på regeringens förslag beslutat att polisen ska tillföras stora resursförstärkningar och . Därutöver tillfördes polisväsendet ca som en engångsvis resursförstärkning . De nya resurserna ska främst användas till att öka antalet poliser för att utveckla närpolisen, den brottsutredande verksamheten och gränskontrollen. Det är sedan som ansvarar för fördelningen av resurserna inom polisväsendet. Det är också styrelsens uppgift att utveckla och precisera planeringsförutsättningarna för polismyndigheterna. har ännu inte fördelat det stora tillskottet på polismyndigheterna. Tillskottet fördelas efter de årliga budgetdialogerna mellan styrelsen och polismyndigheterna. Jag vet att , bl.a. med anledning av det stora tillskottet, planerar att inleda budgetdialogerna . Jag vill understryka att regeringen gjort bedömningen att det tillskott som polisen får är tillräckligt för att polisens verksamhet ska kunna växa. Fler poliser ska utbildas och fler civila specialister ska anställas. Regeringen har i budgetpropositionen slagit fast att den avser att noga följa polisväsendets verksamhet och resultat och återkomma till om de ytterligare insatser som erfordras för att fullfölja statsmakternas intentioner för utvecklingen av rättsväsendet.
frs · GO12616 · 2001-02-07 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:616 om funktionshindrade barns rättigheter har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att tillse att barn med funktionshinder slipper gå till domstol för att få de rättigheter som lagligen tillkommer dem. Det är viktigt att barn med funktionshinder får ett bra omhändertagande och möjligheter att utvecklas. Flera länsstyrelser granskade i samband med en uppföljning av förekomst av domstolstrots även kommunernas övriga LSS-beslut. Granskningen visade att avslag gavs bl.a. på grund av resursbrist. Jag vet att länsstyrelserna tar upp frågan i sina dialoger med kommunerna. Länsstyrelserna och har dessutom fått i uppdrag av regeringen att upprepa granskningen för att se eventuella förändringar. Fr.o.m. ska länsstyrelserna enligt tillägg till 26 § LSS och 68 a § socialtjänstlagen verka för att kommunerna och landstingen planerar för att kunna tillgodose framtida service- och stödbehov. Kunskap, värderingar och attityder spelar en viktig roll för hur besluten utformas oavsett om det gäller beslut i kommunen, landstingen eller hos andra myndigheter. Regeringen har därför gett utbildningsstöd (Sisus) i uppdrag att i samarbete med handikapporganisationerna och berörda myndigheter ta fram ett nationellt program för kompetensutveckling. Regeringen har också beslutat att avsätta medel ur Allmänna arvsfonden för projekt som kan påverka attityder och bemötande. Jag hoppas att ovan beskrivna insatser ska öka funktionshindrade barns möjlighet att få den service och det stöd de har rätt till. Det är ännu för tidigt att dra några slutsatser om effekterna men jag kommer noga att följa utvecklingen.
frs · GO12617 · 2001-02-07 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:617 om illegal införsel av alkohol har frågat mig vad regeringen avser vidta för åtgärder för att komma till rätta med den illegala införseln av alkohol. Regeringen har till överlämnat en proposition 2000/01:20 Nationell handlingsplan för att förebygga alkoholskador. I handlingsplanen anges som särskilt prioriterat delmål att undanröja den illegala alkoholhanteringen. I planen anges vidare att den illegala tillverkningen och smugglingen av spritdrycker är ett allvarligt samhällsproblem som måste bekämpas. Tillsynen över försäljning och servering av alkoholdrycker på lokal nivå bör skärpas. Detta är nödvändigt för att gällande regler ska följas och tillgången på alkohol även i fortsättningen vara begränsad. Alla kommuner bör därför utveckla samarbetet med polismyndigheten för att motverka illegal alkoholhantering. För att stödja genomförandet av de intensifierade alkoholskadeförebyggande insatserna i enlighet med den nationella handlingsplanen har regeringen sammanlagt avsatt under åren 2001@2003 för planens genomförande. Regeringen avser vidare tillsätta en kommitté som får i uppdrag att samordna insatserna på nationell nivå, i samspel med kommuner och landsting stimulera insatser på lokal nivå samt svara för genomförandet av intentionerna i den nationella handlingsplanen. Kommittén får i uppdrag att bl.a. svara för information och opinionsbildning nationellt och att genomföra seminarier, konferenser etc. som syftar till att förankra innehållet i planen och stimulera utvecklingen av olika verksamheter. En viktig uppgift för kommittén blir att bl.a. fortsätta den opinionsbildning för att motverka den illegala alkoholhanteringen som Oberoende alkoholsamarbetet (OAS) har initierat.