ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · GP11416 · 2001-12-12 00:00:00 — Fråga 2001/02:416 av () till justitieminister om centralisering av polisverksamhet i har aviserat att man planerar att centralisera radiotrafiken från tre lokala kommunikationscentraler (i , och ) och en länskommunikationscentral, till endast en kommunikationscentral. Detta innebär att alla samtal till polisen och dirigeringen av polisbilar koncentreras till . Lokal kunskap om personer, geografi och kultur är av stor betydelse inom hela rättsväsendet och då speciellt inom polisen. vill ge varje närpolisområde större ansvar och befogenheter att själv utforma sin verksamhet efter de behov som finns lokalt. Enligt uppgifter så har tidigare sammanslagningar av kommunikationscentraler resulterat i att ett stort antal telefonsamtal ej besvaras och att personalen inte får svar på sina anrop. Allmänheten och poliser i yttre tjänst har rätt att få svar då man ringer eller anropar polisen @ ytterst handlar det om att trygga rättssäkerheten. Med anledning av ovanstående vill jag fråga justitieministern: Vad avser ministern göra för att se till att centraliseringarna inte leder till försämrad rättstrygghet?
fr · GP11417 · 2001-12-12 00:00:00 — Fråga 2001/02:417 av () till jordbruksminister om hovslagarutbildningen En väl fungerande hovslagarverksamhet är en förutsättning för ett gott djurskydd. finns ca 1000 personer som arbetar mer än halvtid som hovslagare. Av dessa saknar ca 500 formell kompetens. Enligt hovslagarföreningen finns ett behov av att dels ge hovslagare den rätta kompetensen och dels att öka antalet platser till hovslagarutbildningen med ca 100 platser under kommande . Hovslagarutbildningen ges på ett fåtal platser i landet och däribland vid i . Hovslagarskolan är underfinansierad. För att utbildningen ska vara fullt finansierad krävs att anslaget höjs. Ska dessutom Hovslagarskolan behöva öka antalet platser på hovslagarutbildningen, för att möta den ökade efterfrågan, krävs givetvis än mer ökade resurser. Dessa problem presenteras i betänkandet från Hästpolitiska utredningen (SOU 2000:109) där det även föreslås att Hovslagarskolan ges ökade resurser till hovslagarutbildningen. har finansieringen till hovslagarutbildningen hanterats kortsiktigt i väntan på att Hästpolitiska utredningens betänkande ska behandlas och förhoppningsvis förslaget om ökad finansiering till hovslagsskolan antas. Då behandlingen av betänkandet har försenats och troligtvis kommer att försenas ytterligare, har hovslagarutbildningen hamnat i ett kritiskt läge. Jag vill fråga: Avser jordbruksministern se över alternativa lösningar för att garantera att Hovslagarskolan ska kunna fortsätta sin verksamhet i väntan på att den nya hästpolitiken bereds?
fr · GP11418 · 2001-12-12 00:00:00 — Fråga 2001/02:418 av () till försvarsminister om mönstring I en forskningsrapport av , doktorand i etnologi vid , framgår det tydligt att svenska medborgare med utländsk bakgrund inte rekryteras till totalförsvaret i samma utsträckning som svenska medborgare med svensk bakgrund. Av de mönstrande med svensk bakgrund rekryteras , motsvarande andel bland dem med utländsk bakgrund är . Etnicitet är uppenbarligen en viktig faktor vid mönstringen. De attityder som diskriminerar invandrare är inte något unikt för , de finns i hela samhället. har dock ett ansvar att se till att folkförankringen av försvaret verkligen omfattar hela folket. har tidigare motionerat om vikten av att försvaret även blir en angelägenhet för de nya svenskarna. I motion 2001/02:v442 skriver vi bl.a. "Eftersom inte efterfrågar uppgifter om utländsk bakgrund vet vi inte om inskrivningsprovet har en utslagningseffekt. bör därför begära att regeringen tillsätter en utredning som ser över huruvida inskrivningsproven vid mönstringen missgynnar eller diskriminerar personer med utländsk bakgrund." Därför är det av stort intresse för oss att veta vad försvarsministern har tänkt vidta för åtgärder för att motverka det faktum att svenska medborgare med utländsk bakgrund inte rekryteras till totalförsvaret i samma utsträckning som medborgare med svensk bakgrund. Min fråga blir därför: Avser ministern att vidtaga särskilda åtgärder för att komma till rätta med ovan nämnda problem?
fr · GP11419 · 2001-12-13 00:00:00 — Fråga 2001/02:419 av () till statsrådet om kostnadsnivån i är ett dyrt land att leva i. Enligt en utredning från EU som låtit det brittiska analysinstitutet titta på prisnivån runt om i är dagligvaror i dyrast i hela . De länder som följer närmast efter i högkostnadsligan är , och . I är priserna däremot lägre än i . Även i är priserna avsevärt lägre än i . Med anledning av ovanstående vill jag ställa följande fråga: Vilka åtgärder avser statsrådet vidta för att svenska konsumenter inte ska behöva betala högre pris för dagligvaror än vad som gäller för andra EU-länder?
fr · GP11420 · 2001-12-13 00:00:00 — Fråga 2001/02:420 av () till utrikesminister om kristna i Det nationella säkerhetsrådet i uttalade den 7december att de kristna i landet arbetar för splittring och separation i , inte med att sprida kristendomen. Därför har kommendanten för , general , gått ut i medierna och varnat för hotet från de 50000 kristna i landet samt uppmanat allmänheten till angiveri mot alla kristna i Svartahavsområdet. Dessutom har alla lokala styresmän genom ett dekret från inrikesministern fått fria händer att ingripa och stänga de kristna församlingarna och kyrkolokalerna. Med detta dekret som grund stängdes den protestantiska kyrkan i den 1december och en förundersökning mot församlingsmedlemmarna inleddes. Detta visar att inte tar FN:s deklaration om de mänskliga rättigheterna och inte heller EU:s krav på att uppfylla de så kallade Köpenhamnskriterierna på allvar. Religionsfriheten är en av de grundläggande mänskliga rättigheterna. Genom att öppet uppmana till förföljelser av företrädare för en religion som dessutom utgör en försvinnande liten minoritet i landet har fjärmat sig från EU. och EU bör tydligt visa att detta agerande inte är förenligt med status som kandidatland till EU. Jag vill därför fråga: Vilka åtgärder avser utrikesministern vidta för att få att upphöra med förföljelser av kristna i landet?
fr · GP11421 · 2001-12-13 00:00:00 — Fråga 2001/02:421 av () till näringsminister om ersättningsjobb i har drabbats hårt av nedläggningar och varsel. Det största varslet berör 550 Scaniaanställda. Med anledning av denna prekära situation har regeringen lovat att försöka hjälpa till med nya arbetstillfällen. Efter det att näringsministern lovat utbildningsbidrag och upprustning av vägnätet har valt att förlägga en fabrik till , och detta innebär ett hundratal nya arbetstillfällen. I orten i , där det bor ungefär 2800 personer i tätorten med omnejd, gick företaget i konkurs och omkring 120 personer miste jobbet. Ett förödande slag mot en bygd där det är svårt att hitta alternativa jobb. Pendlingsavstånden är långa vilket försvårar jobb på näraliggande ort. Vidare är marknadsförsörjningen låg och beroendet av offentlig verksamhet stort. Mot bakgrund av ovanstående vill jag ställa följande fråga till näringsministern: Vilka åtgärder avser regeringen vidta för att ordna ersättningsjobb till ?
fr · GP11422 · 2001-12-14 00:00:00 — Fråga 2001/02:422 av () till socialminister om antibiotikaresistens Vid den s.k. Microbial i enades EU:s medlemsstater om rekommendationer för att komma till rätta med det växande problemet med bakterier som utvecklat resistens mot antibiotika. Som ett led i dessa rekommendationer fick regeringens uppdrag att utarbeta en nationell handlingsplan mot antibiotikaresistens. Ett förslag till svensk handlingsplan mot antibiotikaresistens (SPAR-planen) överlämnades till regeringen den 2maj 2000. Förslaget har utarbetats tillsammans med företrädare för ett stort antal myndigheter, organisationer och jordbruksnäringen och täcker samtliga aspekter på resistensproblemet, vilket är av betydelse för folkhälsan. Det tar även hänsyn till hanteringen inom och effekter på såväl humansjukvården, veterinärmedicinen, djuruppfödningen och jordbruket. Förslaget har också remissbehandlats och remissinstanserna har uttalat vikten av att planen antas. Under det svenska EU-ordförandeskapet anordnade en uppföljande i om antibiotikaresistens. Även vid detta möte betonades vikten av samlade nationella strategier mot antibiotikaresistens. efter det att regeringen mottog förslag till handlingsplan har denna ännu inte antagits. När avser ministern lägga förslag till handlingsplan?
fr · GP11423 · 2001-12-14 00:00:00 — Fråga 2001/02:423 av () till socialminister om konkurrensutsättningen inom äldreomsorgen Socialministern utlovade i samband med en interpellationsdebatt den 8maj om behovet av att utvärdera konkurrensutsättningen inom äldreomsorgen att ta initiativ till att en utvärdering görs. Socialministern delade då min uppfattning att det är angeläget att följa upp konsekvenserna av konkurrensutsättning, inte minst för att det saknas kunskap. Vi kan nu konstatera att rapporter om missförhållanden i entreprenördrivna vårdenheter fortsätter i en strid ström. senast gällde det ett i där det var den tredje entreprenören i ordningen som var ansvarig. har vi genom medierna tagit del av vårdentreprenörer som fått fortsätta driva äldreboende trots rapporter om vanvård och stora brister. Min fråga till socialministern är därför: Har ministern vidtagit några åtgärder i syfte att få till stånd en utredning av konsekvenserna av konkurrensutsättningen inom äldreomsorgen?
fr · GP11424 · 2001-12-10 00:00:00 — Fråga 2001/02:424 av () till utrikesminister om spridningen av hiv och aids Trots tragedins omfattning har vi troligen ännu inte sett de värsta följderna av aids. Politiker dödar inte direkt men indirekt genom bristande ansvar för smittspridningen av hiv/aids. Ansvar finns individuellt, nationellt och internationellt. Men vem är ytterst ansvarig för de humanitära, utvecklingsbegränsande och säkerhetspolitiska konsekvenserna? I första hand är detta en politisk fråga som måste regleras i varje land. Insatserna måste främja arbetet i det enskilda landet. Men det finns inget internationellt instrument som konkret tar upp politikers agerande och ansvar för aids. Att underlåta att ge information, underlåta att vidta åtgärder och även försöka försvåra för människor att skydda sig och sina barn mot döden samt brist på genderperspektiv har ännu inte kopplats till någon internationell konvention. Frågan som bör resas är om man kan koppla möjliga insatser mot aids till t.ex. den Allmänna förklaringen om mänskliga rättigheter. En utveckling av regeringens syn på internationellt åtagande i konventionstexter i förhållande till bristande ansvar för hiv/aids skulle välkomnas. Min fråga till utrikesminister är om regeringen har tagit initiativ till att förtydliga och utveckla synen på internationella konventioners förhållande till ansvar för smittspridning av hiv/aids.
fr · GP11425 · 2001-12-14 00:00:00 — Fråga 2001/02:425 av () till utrikesminister om EU:s bistånd av EU:s biståndsmedel ligger på hög utan att nå de tänkta mottagarna på grund av långsam byråkratisk hantering. Som exempel kan nämnas att biståndet till efter orkanen , som ödelade stora landområden, håller på att betalas ut först . Detta är helt oacceptabelt och det innebär också att delar av det svenska biståndet inte når sitt syfte. För EU:s trovärdighet som biståndsgivare är det nödvändigt att de administrativa problemen löses. Att EU, världens största biståndsgivare, inte har fungerande rutiner kan inte accepteras av . Den måste agera för att det EU-gemensamma biståndet ska gå till det syfte det är tänkt och inte fastna i en ineffektiv byråkratisk administration. Min fråga till utrikesministern är därför: Hur avser utrikesministern agera för att EU ska effektivisera sina rutiner för att betala ut bistånd?
fr · GP11426 · 2001-12-14 00:00:00 — Fråga 2001/02:426 av () till utrikesminister om Som FN:s generalsekreterare framhöll inför är fredsförhandlingar den enda framkomliga vägen till fred i . Det är därför oerhört allvarligt att den ena parten, , nu beslutat att överge fredsförhandlingarna. Som den starkare parten i konflikten har ett särskilt ansvar för fredsarbetet. premiärminister bär genom sitt agerande ett stort ansvar för den allvarliga situationen i . Vi kan inte åse att både palestinier och israeler tvingas leva i skräck och att förnedringen av palestinierna blir grogrund för våld och terror. Det är därför nödvändigt att världssamfundet ökar närvaron och insatserna i . En väg kan vara att FN prövar möjligheterna till en fredsstyrka i området. EU kan, genom att många av dess medlemsstater har goda kontakter med såväl som palestinier, spela en viktig roll i fredsarbetet. Jag vill därför fråga utrikesministern hur hon vill medverka till att EU skyndsamt och kraftfullt tar en aktiv roll för att fredssamtalen återupptas och stabilitet uppnås i .
fr · GP11427 · 2001-12-14 00:00:00 — Fråga 2001/02:427 av () till finansminister om pomperipossaskatt för entreprenörer Den nya andelsbyteslagen har redan slopats för vanliga aktieägare men för fåmansbolagsägare har den blivit en pomperipossaskatt. Fåmansbolagsägare som sålt sitt företag i utbyte mot aktier i det köpande bolaget kan riskera att inte bara förlora hela värdet utan också att få betala skatt för den förlorade försäljningsintäkten. Detta beror på att företagaren måste ta upp en del av försäljningsintäkten som inkomst av tjänst och kvittningsmöjlighet föreligger ej för denna del.Om syftet med lagstiftningen även har inbegripit detta resultat framgår detta dock inte tillräckligt tydligt. Vad avser finansministern vidta för åtgärder för att det tydligare ska framgå att avsikten med nuvarande lagstiftning även varit den här beskrivna pomperipossaeffekten
fr · GP11428 · 2001-12-14 00:00:00 — Fråga 2001/02:428 av () till statsrådet om tillfällig föräldrapeng När ett barn föds med sjukdom eller ett handikapp som medför komplikationer så att modern/fadern tillsammans med barnet inte kan leva ett normalt liv, när barnets sjukdom gör att man inte kan vistas med andra människor utanför familjen på ett normalt sätt och där barnets sjukdom kräver extra omvårdnad, borde lagen om tillfällig föräldrapeng medge att man kan byta ut föräldrapeng mot tillfällig föräldrapeng redan från det barnet föds och även om barnet vistas och vårdas i hemmet. Familjer med barn som blir sjuka i späd ålder eller har medfödda sjukdomar är hårt prövade av oro och ångest inför operationer och behandlingar och ovisshet om sjukdomsförloppet. Det bästa för barnet borde vara att modern/fadern efter uttag av tillfällig föräldraledighet hade kvar föräldrapenningen då barnet tillfrisknat finns möjligheten att få ta ut tillfällig föräldrapeng om barnets ålder understiger endast om tillsynen av barnet är stadigvarande ordnad eller barnet vistas på sjukhus. Visserligen har vi vårdnadsbidraget men det tar väldigt innan man får det utrett och beviljat. Min fråga till är: Borde inte lagtexten angående tillfällig föräldrapeng utformas så att tillfällig föräldrapeng för vård av barn innefattar även ?
fr · GP11429 · 2001-12-14 00:00:00 — Fråga 2001/02:429 av () till näringsminister om rederistödet i I reglerna för det svenska rederistödet saknas möjligheten att tillåta fartyg där en del av besättningen är från att få del av stödet. Detta har drabbat färjan , som går i trafik mellan och och till är svensk och till dansk. Detta är ett bra exempel på de integrationssträvanden som just nu på många sätt präglar det svensk-danska samarbetet. Vilka åtgärder är näringsministern beredd att vidta för att den svenska delen av ska kunna få del av rederistödet?
fr · GP11430 · 2001-12-14 00:00:00 — Fråga 2001/02:430 av () till miljöminister om myggplågan vid nedre Kommunerna vid nedre får inga pengar från EU:s så kallade strukturfondsmedel för att bekämpa myggplågan. tillåter inte att bidrag ges till sådana projekt. Markerna kring nedre är några av de myggrikaste i världen och vissa år har plågan varit så intensiv att det inte gått att vistas utomhus. Turisterna har uteblivit, campingplatser stått tomma och värdshus likaså. återstår för invånarna i myggriket att lösa problemet på annat sätt. När miljöministern besökte området sade han i en TV-intervju att problemet med mygg kommer inte att hända igen! Min fråga till miljöministern är således om miljöministern tänker avsätta pengar till att bekämpa myggplågan i de drabbade områdena och därmed stå fast vid sitt löfte till befolkningen.
fr · GP11431 · 2001-12-17 00:00:00 — Fråga 2001/02:431 av () till socialminister om forskning och personlig integritet Neurosedynkatastrofen förändrade synen på läkemedel och dess biverkningar. Det ledde även till skärpta krav på att läkemedel noga testas innan de marknadsförs. Biverkningar måste också noggrant rapporteras och information måste ges till konsumenterna. Neurosedynkatastrofen ledde även till att det inrättades. Detta för att man på ett tidigt stadium skulle kunna slå larm om en ny liknande katastrof var på gång. I bevakar vi även mycket noga den personliga integriteten. Detta kommer i konflikt med de medicinska forskarnas mening om att de måste kunna registrera personer med personnummer för att kunna följa som i dessa fall kvinnors läkemedelsintag i samband med graviditet och eventuellt dess koppling till missbildningar på fostren. Min fråga till socialministern: Vilka åtgärder avser socialministern vidta för att förhindra att en liknande katastrof inträffar, som gravida kvinnors integritet så långt det är möjligt garanteras skydd?
fr · GP11432 · 2001-12-17 00:00:00 — Fråga 2001/02:432 av () till socialminister om familjeverksamheten vid Mättinge RBU driver, i Mättinge utanför , en rekreationsanläggning @ som i sin helhet @ är anpassad för familjer med funktionshindrade barn och ungdomar. har ändrat reglerna för beräkning av s.k. gästdygn vid handikapporganisationernas rekreationsanläggningar. Mättinge drabbas hårt, då det inte ska vara möjligt att räkna in föräldrar och syskon i underlaget för gästdygn. För Mättinge innebär detta en minskning av det årliga driftsbidraget med . Driftsbidraget uppgår till 600000kr, varför en sänkning med 500000kr naturligtvis blir mycket kännbar. har vid ett flertal tillfällen uttalat ett starkt stöd för verksamheten vid Mättinge. Riktlinjerna för statsbidraget finns i en förordning utfärdad (SFS 1994:950). Tolkningen av förordningen har tidigare inneburit att RBU kunnat räkna gästdygn för familjemedlemmar. ska lämna förslag till regeringen om fördelningen av statsbidraget . Om regeringen beslutar om en annan beräkning av ersättning för merkostnader är risken stor att verksamheten vid Mättinge kan drivas eller utvecklas till den mönsteranläggning som planerats. Vilka åtgärder avser socialministern vidta för att rekreationsanläggningen långsiktigt ska kunna bedriva sin verksamhet?
fr · GP11433 · 2001-12-17 00:00:00 — Fråga 2001/02:433 av () till justitieminister om våld mot polismän Det har tyvärr blivit vanligt att polismän utsätts för våld vid tjänsteutövning. har, enligt uppgift, beslutat att inte betala ut ersättning till enskilda polismän för detta våld, trots att domstolen dömt ut sådan ersättning. Motivet lär vara att poliser får räkna med att några smällar ingår i jobbet. Jag anser att denna ordning är helt otillfredsställande. Genom ett sådant agerande sanktioneras våld mot polismän indirekt från samhällets sida. Jag vill med anledning av detta fråga vad justitieministern ämnar vidtaga för åtgärd för att få en ändring till stånd på denna punkt.
fr · GP11434 · 2001-12-17 00:00:00 — Fråga 2001/02:434 av () till justitieminister om organisatioin uppgifter som åklagarmyndighet är att bekämpa ekonomisk brottslighet, dels operativt på fältet och dels som en strategisk resurs för statsmakten. Organisationen har varit under utredning och föreslås bl.a. att den enhet som är förlagd till ska läggas ned. Verksamheten centraliseras i stället till . Detta kommer att leda till längre handläggningstid av brotten. Risken finns också att kvaliteten på utredningarna försämras. Åklagarväsendets uppgift är att garantera den enskilde rättssäkerhet och rättstrygghet och att se till att den som begår brott lagförs. God kännedom om lokala förhållanden och personer är viktigt för att man på ett bra sätt ska kunna fullgöra sitt uppdrag. Bra kontakt mellan ekobrottsutredare och den lokala polisen är också värdefullt. Den centralisering av åklagarväsendet som skett är därmed mycket oroväckande. Med anledning därav vill jag fråga: Vad avser ministern göra för att förändringar av organisation inte ska leda till förlängda handläggningstider eller försämrad kvalitet på utredningarna?
fr · GP11435 · 2001-12-17 00:00:00 — Fråga 2001/02:435 av () till jordbruksminister om statens förhållningssätt till prostituterade är det förbjudet att köpa sexuella tjänster. Förbudet omfattar dock inte försäljningen av dessa tjänster. Försäljningen är alltså inte kriminaliserad och staten ser till att det allmänna får sin beskärda del. Situationen är absurd. Det har visat sig att en prostituerad kvinna vann ett mål mot , därför att hon påförts en inkomst som i domstolen mer än halverades. Tolkar man och domstolen rätt måste denna form av näringsverksamhet vara legitim. Det innebär att staten, genom att beskatta prostitution, drar in pengar på en verksamhet som den säger sig bekämpa. Detta tyder på att prostitution får en acceptans som näringsverksamhet. Nästa steg skulle kunna bli legalisering av verksamheten. Vilka åtgärder avser jämställdhetsministern vidta för att prostitutionen inte ska vara en av samhället accepterad näringsverksamhet?
fr · GP11436 · 2001-12-17 00:00:00 — Fråga 2001/02:436 av () till kulturminister om spel på värdeautomater Svenska folket spelade för . Och siffran ökar. För flertalet är spel ett trevligt inslag av vardagsdramatik, och ett sätt att ge pengar till idrott och andra ideella aktiviteter. Men tyvärr är det inte så för alla. av svenskarna har någon form av spelproblem. Det är mellan 130@150000 personer, varav 25@50000 är svårt spelberoende och i akut behov av hjälp. Den siffran riskerar att öka när nya spelformer, som internationella kasinon, introduceras. En annan spelform som ökar mycket just nu är värdeautomater, t.ex. , automater som finns utställda i restauranger, pubar och liknande lokaler. Enligt statistik från Lotteriinspektionen ökade värdeautomatspelandet 2001 . De här spelen är lättillgängliga för allmänheten, och trots att de är belagda med 18-årsgräns finns det indikatorer som tyder på att även minderåriga spelar på dem. Till hjälplinje för spelmissbrukare ringer alltfler unga som uppger att de framför allt spelar på värdeautomater. Uppgifter från tyder på samma sak, ett ökat antal ungdomar som söker hjälp, och flertalet av dem spelar på värdeautomater. Med anledning av ökningen av värdeautomatspelande och spelens lättillgänglighet för unga vill jag fråga statsrådet följande: Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att förhindra att ungdomar spelar på värdeautomater?