ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
frs · GO121557 · 2001-08-21 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:1557 om blanka valsedlar de har frågat mig om regeringen avser att lägga förslag till sådan ändring i vallagen att blanka valsedlar val räknas som blanka. Såsom de konstaterar är en blank valsedel utan tillskriven partibeteckning ogiltig enligt 18 kap. 10 § vallagen. Sådana valsedlar redovisas inte särskilt i den offentliga valstatistiken utan ingår i gruppen "ogiltiga valsedlar". uppgick antalet ogiltiga valsedlar till omkring 113 500 och enligt RSV var av dessa ogiltiga på grund av att de saknade partibeteckning. Rådet för utvärdering av val uppmärksammade i sitt delbetänkande Personval 1998. En utvärdering av personvalsreformen (SOU 1999:136) frågan om de blanka valsedlarna. Rådet påpekade att det har framförts krav på att de blanka valsedlarna ska betraktas som giltiga eller att de i vart fall ska redovisas särskilt. Rådet framhöll vidare att det också har föreslagits att de blanka valsedlarna skulle kunna ingå i underlaget för att bestämma olika spärrnivåer, t.ex. spärren mot små partier i val till riksdag och landsting eller spärren för tilldelning och utläggning av fria valsedlar. Rådet lade emellertid inte fram något förslag utan anförde att frågan om de blanka valsedlarna borde övervägas i annat sammanhang. Mot bakgrund av bl.a. rådets uttalanden har regeringen gett författningsutredning i uppdrag att överväga vilken giltighet valsedlar som saknar partibeteckning ska ha (dir. 2000:21). Utredningen ska redovisa sitt uppdrag i denna del . Eftersom författningsutredning ännu inte har tagit ställning till vilken giltighet valsedlar som saknar partibeteckning ska ha, är jag inte beredd att nu besvara den fråga som de har ställt.
frs · GO121558 · 2001-08-21 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:1558 om samverkan mellan högskolan och kvalificerad yrkesutbildning har frågat mig vad jag avser att göra för att underlätta för dem som studerat inom den kvalificerade yrkesutbildningen att kunna tillgodoräkna sig åtminstone delar av dessa studier senare i högskolan. Frågan om möjligheten för en person att få tillgodoräkna sig delar av sin kvalificerade yrkesutbildning är en mycket viktig fråga som också uppmärksammades i den proposition som regeringen lade fram till om kvalificerad yrkesutbildning (prop. 2000/01:63). Det är inte ekonomiskt försvarbart att personer som redan har viss kompetens ska tvingas genomgå samma utbildning en gång till av formella skäl. Enligt nuvarande bestämmelser ankommer det på högskolorna att pröva om en tidigare utbildning kan tillgodoräknas i enlighet med de bestämmelser som anges i högskoleförordningen (1993:100). Enligt 6 kap. 13 § har student rätt att tillgodoräkna sig annan utbildning än högskoleutbildning, om de kunskaper och färdigheter som studenten åberopar är av sådan beskaffenhet och har en sådan omfattning att de i huvudsak svarar mot den utbildning för vilken de är avsedda att tillgodoräknas. Även kunskaper och färdigheter som har förvärvats i yrkesverksamhet får tillgodoräknas. Det är emellertid en grannlaga uppgift för högskolorna att avgöra vilka reella kunskaper och färdigheter en person har vid tillgodoräknande av utbildning. Högskolorna bör därför arbeta mer med att utveckla metoder för värdering av annan kompetens än den som erhållits inom högskolan, men som motsvarar sådan utbildning som bedrivs inom högskolan. Detta utvecklingsarbete ska också omfatta bedömning av behörighetskraven när det gäller personer som inte uppfyller de formella kraven för viss högskoleutbildning men som genom annan utbildning eller praktisk erfarenhet bedöms ha förutsättningar att tillgodogöra sig den sökta utbildningen. Närmare förslag om detta kommer regeringen att presentera i den proposition om högskolan som regeringen har för avsikt att överlämna till .
frs · GO121559 · 2001-08-16 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:1559 om kvinnligt företagande har frågat mig vad jag avser att vidta för åtgärder för att kvinnor inte ska riskera diskriminering på grund av reglerna om minsta aktiekapital i aktiebolagslagen. Höjningen av lägsta aktiekapitalnivå från till har självfallet fått effekter för alla som vill starta aktiebolag, det gäller såväl manliga som kvinnliga nyföretagare. Val av företagsform baseras främst på bransch, kapitalbehov och förväntad omsättning. Vi vet att kvinnor ofta startar i branscher som kräver mindre kapitalinsatser vilket kan vara en av anledningarna till att kvinnor mera sällan väljer aktiebolagsformen än män. Regeringen är medveten om behovet av en ny associationsform som gör det möjligt att driva verksamhet där den personliga ekonomin är helt åtskild företagets utan att behöva uppbringa . Det är ett problem som uppmärksammats och frågor som arbetar med. ligger långt fram när det gäller kunskap och forskning kring kvinnors företagande. Vi har satsat mycket för att främja kvinnors företagande bl.a. genom att etablera kvinnliga rådgivare i ett stort antal kommuner och inrätta speciella företagarlån till kvinnor. Lånen hanteras av . Totalt har lånats ut till 5 400 kvinnliga företagare. Lånen uppgår i snitt till . På uppdrag av kommer tillsammans med att utreda i vilken utsträckning bl.a. kvinnor som driver företag har tillgång till de befintliga lånesystemen. Uppdraget kommer att avrapporteras . Jag delar din uppfattning att kvinnor ska ha samma möjligheter som män att driva företag. Det jag redovisat ovan visar att regeringen på flera olika sätt främjar företagande bland kvinnor.
frs · GO121560 · 2001-08-22 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:1560 om Systembolagets monopolställning har frågat näringsministern om han är beredd att nu föreslå ett avskaffande av Systembolagets monopol. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som svarar för frågor som rör Systembolaget. Systembolaget innehar i ensamrätten till detaljhandel med spritdrycker, vin och starköl. Denna ensamrätt har ett socialpolitiskt syfte att begränsa alkoholens tillgänglighet. Denna begränsning kommer till stånd genom att bolaget dels har kontroll över butiksetableringar och öppettider, dels ser till att alkoholdrycker inte lämnas ut till personer som är eller är märkbart påverkade eller då det finns anledning anta att varan är avsedd att olovligen tillhandahållas någon. Utifrån detta socialpolitiska uppdrag, som bolaget fullgör på ett föredömligt sätt, ska bolagets verksamhet naturligtvis också bedrivas ekonomiskt effektivt. Enligt uppgifter från Systembolaget avser bolaget inte framöver minska antalet varor i sitt totala sortiment. Systembolaget kommer även i fortsättningen att erbjuda alla i landet ett av världens största sortiment av starköl, vin och spritdrycker. Det som diskuteras inom bolaget är att förändra distributionen av sortimentet så att denna sker så rationellt och effektivt som möjligt och ger en bättre och mer lokalt anpassad service . För att erbjuda ökad service tillkommer också fler butiker med självbetjäning. Jag har fullt förtroende för bolagets förmåga att säkerställa de svenska konsumenternas valfrihet när det gäller utbudet av spritdrycker, vin och starköl som kunderna ges en god service. Svaret på fråga blir därför nej!
frs · GO121562 · 2001-08-30 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:1562 om kapitalvinstskatt för näringsbetingade andelar har frågat vad jag avser att göra för att påskynda ett beslut om att avskaffa beskattningen av kapitalvinster på näringsbetingade andelar. Regeringen har tidigare förklarat att det är angeläget att avskaffa kapitalvinstbeskattningen på näringsbetingade andelar i bolagssektorn (prop. 1998/99:15 s. 116). Frågan rymmer emellertid en mängd komplexa och svåra frågeställningar och har utretts av Företagsskatteutredningar. Utredningarna har i det gemensamma betänkandet Utdelningar och kapitalvinster på företagsägda andelar (SOU 2001:11) föreslagit bl.a. att kapitalvinster på näringsbetingade andelar avskaffas. Förslagen till regelförändringar har remissbehandlats och bereds i . Förslaget om att slopa beskattningen på kapitalvinster på näringsbetingade andelar har i huvudsak mottagits positivt av remissinstanserna. På andra och väsentliga punkter har dock framförts omfattande och bitvis hård kritik. Kritiken tar bl.a. sikte på förslaget om en effektivare beskattning av inkomster i s.k. CFC-företag (controlled foreign company). Förändringen i CFC-reglerna är bl.a. motiverad för att motverka att den svenska bolagsskattebasen urholkas då kapitalvinstbeskattningen avskaffas. Mot bakgrund av de många synpunkter som remissinstanserna lämnat är det nödvändigt att förbättra beslutsunderlaget innan definitiv ställning kan tas till utredningsförslagets många detaljer. Därutöver rymmer frågan vissa gemenskapsrättsliga aspekter som bör analyseras vidare. pågår ett intensivt arbete med dessa frågor men frågornas omfattning och komplexitet innebär att ett lagförslag till kan lämnas tidigast .
frs · GO121563 · 2001-08-22 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:1563 om organisation har frågat mig vilka förändringar jag avser att genomföra i organisation för att ge myndigheten en större självständighet i förhållande till regeringen. För det första vill jag slå fast att har en central och viktig roll när det gäller genomförandet av FN:s konvention om barnets rättigheter i . I den strategi som antog 1999 (prop. 1997/98:182, bet. 1998/99:SoU6, rskr. 1998/99:171) har tilldelats flera viktiga uppgifter. Dessutom är en av punkterna i strategin att roll och organisation ska stärkas. Frågan om ställning och organisation har, som frågeställaren framhåller, varit föremål för utredning. Betänkandet bereds i med sikte på en proposition till vårriksdagen. Jag har ingen annan uppfattning än frågeställaren om vikten av att ges den roll och de instrument som behövs för att kunna vara en företrädare för och bevaka barns och ungdomars intressen i samhället. Inriktningen är att ska få ett brett genomslag i hela samhället. De förändringar som kommer att föreslås, men som jag av naturliga skäl inte kan gå in på i detta skede, kommer att ha detta syfte.
frs · GO121564 · 2001-08-22 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:1564 om åtgärder för att säkra kulturvärden har frågat mig om jag tänker vidta någon åtgärd för att ge möjlighet att skapa en säker miljö för sina samlingar. På finns precis som på andra museer föremål som representerar oersättliga värden. Att det finns ett fullgott skydd och en ändamålsenlig förvaring för museernas samlingar är därför av största vikt. I de flesta fall är så också fallet. För vissa delar av samlingar saknas tillräckligt säkra förvaringsförhållanden, likaså har arbetsmiljön en del påtalade brister. Kring detta för en dialog med museets ledning och styrelsens ordförande. En godtagbar lösning på problemen bör tas fram . har, liksom alla de centrala museerna, ett eget ansvar när det gäller samlingarnas förvaring. Museerna beslutar själva i stor utsträckning hur de prioriterar inom ramen för sin budget. Riksdag och regering har naturligtvis att se till att museerna har rimliga förutsättningar för de beslut som fattas. Säkerheten, såväl brandsäkerhet som stöldsäkerhet, på museerna är en fråga som aktualiserats på flera sätt . Bl.a. gav regeringen i uppdrag att tillsammans med de centrala museerna utarbeta en strategi för att förbättra säkerheten vid museerna. Detta arbete pågår nu och uppdraget ska redovisas till . Redovisningen kommer att ligga till grund för regeringens vidare överväganden på området. Samlingarnas långsiktiga bevarande är för övrigt en ständigt aktuell fråga på och en diskussion om bevarandefrågor förs kontinuerligt med myndigheterna inom departementets område.
frs · GO121565 · 2001-08-22 00:00:00 — Svar på frågorna 2000/01:1565 om insatser för att stoppa spridningen av hiv och 1566 om spridning av hiv och har frågat mig vilka insatser som jag avser att vidta för att stoppa den kraftiga ökningen av hivsmitta i landet. Eftersom frågorna har liknande innebörd lämnar jag ett svar som omfattar båda dessa frågor. upptäcks omkring 250 personer med hivdiagnos i . har antalet nyupptäckta hivfall stadigt minskat. rapporterades 155 nya fall av hiv, vilket är en betydande ökning i förhållande till de 105 fall som upptäcktes . Ökningen av antalet nyupptäckta hivfall är ett trendbrott som måste tas på största allvar. Det finns dock ingen entydig förklaring som ligger bakom ökningen. Tvärtom är ökningen spridd över alla smittvägar och över hela landet. En ökning har skett både vad gäller personer som smittats i och personer som smittats utomlands. Vidare kan det skönjas en ökning bland såväl heterosexuellt smittade som homosexuellt smittade. Inga tecken syns heller till en spridning mot yngre åldrar. Mest påtaglig har ökningen varit i gruppen intravenösa missbrukare. Denna ökning beror dock till en del på intensifierad provtagning i den gruppen. Det rör sig alltså om personer som kan ha varit smittade länge men som upptäckts först . Ett arbete med att följa den epidemiologiska utvecklingen beträffande hiv/aids och andra sexuellt överförbara sjukdomar pågår fortlöpande vid . genomför även fördjupade analyser, bl.a. typning av olika hivstammar, för att i detalj följa epidemin och för att kunna genomföra bl.a. smittspårning. Dessa insatser för att följa den epidemiologiska utvecklingen i olika riskgrupper är en förutsättning för att på ett tidigt stadium kunna sätta in insatser för att motverka spridningen av hiv/aids och andra smittsamma sjukdomar. har haft regeringens uppdrag att ta fram ett förslag till nationell handlingsplan för hiv/STD-prevention. Institutet överlämnade sitt förslag till departementet . I årets regleringsbrev har getts i uppdrag att tillsammans med , , smittskyddsläkarna och andra berörda aktörer och med utgångspunkt i den nationella handlingsplanen inleda ett utvecklingsarbete av hiv/STD-preventionen i landet. Att samverkan mellan berörda aktörer på detta sätt har stärkts har redan lett till förbättrade förutsättningar att på ett tidigt stadium vidta åtgärder för att motverka nya hivfall. Det ökade antalet hivfall bland narkomaner har redan lett till ökade insatser riktade mot denna grupp och ytterligare insatser mot andra riskgrupper är på väg. Sammanfattningsvis genomförs en rad åtgärder av , , smittskyddsläkarna och andra aktörer för att följa utvecklingen av epidemin och motverka spridningen av hiv/aids. Det finns heller inga skäl att förekomma det utvecklingsarbete av hiv/STD-preventionen som kommer att redovisa .
frs · GO121566 · 2001-08-22 00:00:00 — Svar på frågorna 2000/01:1565 om insatser för att stoppa spridningen av hiv och 1566 om spridning av hiv och har frågat mig vilka insatser som jag avser att vidta för att stoppa den kraftiga ökningen av hivsmitta i landet. Eftersom frågorna har liknande innebörd lämnar jag ett svar som omfattar båda dessa frågor. upptäcks omkring 250 personer med hivdiagnos i . har antalet nyupptäckta hivfall stadigt minskat. rapporterades 155 nya fall av hiv, vilket är en betydande ökning i förhållande till de 105 fall som upptäcktes . Ökningen av antalet nyupptäckta hivfall är ett trendbrott som måste tas på största allvar. Det finns dock ingen entydig förklaring som ligger bakom ökningen. Tvärtom är ökningen spridd över alla smittvägar och över hela landet. En ökning har skett både vad gäller personer som smittats i och personer som smittats utomlands. Vidare kan det skönjas en ökning bland såväl heterosexuellt smittade som homosexuellt smittade. Inga tecken syns heller till en spridning mot yngre åldrar. Mest påtaglig har ökningen varit i gruppen intravenösa missbrukare. Denna ökning beror dock till en del på intensifierad provtagning i den gruppen. Det rör sig alltså om personer som kan ha varit smittade länge men som upptäckts först . Ett arbete med att följa den epidemiologiska utvecklingen beträffande hiv/aids och andra sexuellt överförbara sjukdomar pågår fortlöpande vid . genomför även fördjupade analyser, bl.a. typning av olika hivstammar, för att i detalj följa epidemin och för att kunna genomföra bl.a. smittspårning. Dessa insatser för att följa den epidemiologiska utvecklingen i olika riskgrupper är en förutsättning för att på ett tidigt stadium kunna sätta in insatser för att motverka spridningen av hiv/aids och andra smittsamma sjukdomar. har haft regeringens uppdrag att ta fram ett förslag till nationell handlingsplan för hiv/STD-prevention. Institutet överlämnade sitt förslag till departementet . I årets regleringsbrev har getts i uppdrag att tillsammans med , , smittskyddsläkarna och andra berörda aktörer och med utgångspunkt i den nationella handlingsplanen inleda ett utvecklingsarbete av hiv/STD-preventionen i landet. Att samverkan mellan berörda aktörer på detta sätt har stärkts har redan lett till förbättrade förutsättningar att på ett tidigt stadium vidta åtgärder för att motverka nya hivfall. Det ökade antalet hivfall bland narkomaner har redan lett till ökade insatser riktade mot denna grupp och ytterligare insatser mot andra riskgrupper är på väg. Sammanfattningsvis genomförs en rad åtgärder av , , smittskyddsläkarna och andra aktörer för att följa utvecklingen av epidemin och motverka spridningen av hiv/aids. Det finns heller inga skäl att förekomma det utvecklingsarbete av hiv/STD-preventionen som kommer att redovisa .
frs · GO121567 · 2001-08-30 00:00:00 — Svar på frågorna 2000/01:1567 om säkerheten i norra , 1573 om assyrier/syrianer och kaldéer i norra och 1583 om situationen för assyrier/syrianer och kaldéer i norra , och har i skilda frågor bett mig redogöra för vad jag avser göra för att bringa klarhet i situationen för assyrier, syrianer och kaldéer i norra samt hur jag avser agera för att förbättra respekten för mänskliga rättigheter och säkerställa säkerheten för denna grupp kristna människor i norra . Jag väljer att besvara frågorna i samma svar. Det irakiska folket lider under en repressiv regim. FN:s kommission för de mänskliga rättigheterna fördömde vid sitt möte den irakiska regeringens systematiska, utbredda och ytterst allvarliga brott mot mänskliga rättigheter och internationell humanitär rätt. Kommissionen konstaterade att regeringen förtrycker och förföljer genom diskriminering och utbredd terror. Bland de brott mot de mänskliga rättigheterna som fördöms av kommissionen nämns etnisk och religiös diskriminering. Den irakiska regeringen uppmanas att respektera alla etniska och religiösa grupper och att genast upphöra med det förtryck som pågår bl.a. i form av påtvingade förflyttningar av t.ex. kurder, assyrier och turkmener. Enligt rapporter om situationen för de mänskliga rättigheterna i har även framkommit att assyrier, syrianer och kaldéer systematiskt behandlas som araber utan möjlighet till utbildning på det egna språket. Som frågeställarna konstaterar åtnjuter norra ett begränsat självstyre. De två rivaliserande partierna PUK och KDP har deltagit i en process i vilken man åtagit sig att sträva mot samarbete, pluralism, demokrati och respekt för mänskliga rättigheter. Vi har också förstått att KDP ska ha utsett en särskild ansvarig för MR-frågor. De uppgifter som frågeställarna för fram och som vi har fått även från andra håll blir mot denna bakgrund desto mer oroande. Det är oacceptabelt att minoriteterna i området, assyrier, syrianer och kaldéer, utsätts för förtryck och hot. Jag avser att ta upp frågan i internationella sammanhang.
frs · GO121568 · 2001-08-30 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:1568 om diplomatiska representation i FN har frågat mig vad jag avser vidta för åtgärder för att diplomatiska representant ska delta i FN-omröstningar. Frågan är säkerligen föranledd av en isolerad incident inom ramen för förberedelserna av mot rasism, rasdiskriminering, främlingsfientlighet och relaterad intolerans som äger rum i den 31 augusti@7 september. I det specifika fallet skedde en omröstning rörande ackreditering av International Lesbian and (). Flera länder hade motsatt sig dess ackreditering med motiveringen att ILGA:s särskilda konsultativa status i Ecosoc suspenderades 1994 efter anklagelser att organisationen främjade, understödde eller försökte legalisera pedofiliverksamhet. Sådan verksamhet är ett brott enligt bl.a. . Frågan om ILGA:s ackreditering vid denna världskonferens avgjordes genom omröstning på begäran av EU där resultatet blev 43 ja-röster, 43 nej-röster och 27 avstående. EU och flera likasinnade röstade för en ackreditering. Det lika röstetalet innebar att ackreditering inte beviljades. Ett tjugotal av närvarande stater valde att inte delta i omröstningen. Det fanns även länder som i sin konstitution har ett skydd mot diskriminering på grund av sexuell läggning, som i denna fråga avstod från att avge sina röster eller inte deltog aktivt i omröstningen. Det är oerhört beklagligt att den svenska representanten inte fanns på plats vid den aktuella omröstningen. Det var självklart inte fråga om en markering från svensk sida utan det berodde helt på olyckliga omständigheter. Hade den svenska delegaten varit på plats hade vederbörande naturligtvis röstat ja. fäster stor vikt vid frågan om de homosexuellas rättigheter och tar upp dessa frågor i alla relevanta sammanhang. Jag vill i detta sammanhang peka på att , tillsammans med och , stred för att en internationell paraplyorganisation för homosexuellas rättigheter knuten till , gavs rätt att delta i FN:s specialsession om hiv/aids . Efter en serie mycket besvärliga omröstningar men med positivt utfall ackrediterades organisationen. Efteråt uttryckte organisationen i fråga stor tacksamhet för den svenska delegationens insatser. Vid den kommande världskonferensen kommer, enligt uppgift, tio organisationer, samtliga knutna till , att vara på plats i . Vi hoppas på ett nära samarbete med dessa organisationer under konferensen. Även Ombudsmannen mot diskriminering på grund av sexuell läggning (HomO) och en representant för RFSL ingår i den officiella svenska delegationen. Jag finner därför inte anledning att vidta ytterligare åtgärder i saken.
frs · GO121569 · 2001-08-24 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:1569 om öppna nämnder har frågat mig om jag är beredd att medverka till att lösa frågan om öppna kommunala nämndsammanträden genom att lagstifta om att regeln ska vara att kommunala nämndsammanträden ska vara öppna. Enligt 6 kap. 19 a § kommunallagen får en nämnd, om fullmäktige medgett det, besluta att dess sammanträden ska vara offentliga. Ärenden som innefattar myndighetsutövning eller sekretessbelagda uppgifter får dock inte handläggas offentligt. Möjligheten infördes i syfte att bl.a. ge medborgarna större möjlighet till insyn och information i den kommunala verksamheten. I förarbetena till bestämmelsen (prop. 1993/94:188) angavs att en reglering av offentliga nämndsammanträden måste ske mot bakgrund av de principer som ligger till grund för regleringen i tryckfrihetsförordningen och sekretesslagen. En vidgning av allmänhetens insyn får inte innebära ett försämrat skydd för enskilda människors privatliv. Denna möjlighet till offentlighet gäller endast nämnder. har därför i sitt betänkande Att vara med på riktigt (SOU 2001:48), föreslagit att även fullmäktigeberedningar ska kunna ha offentliga sammanträden enligt samma principer som nämnder. Kommitténs förslag remissbehandlas . Det är min strävan att offentlighet ska gälla i vidaste möjliga mån i den offentliga förvaltningen. Jag ser det som mycket angeläget att undanröja onödiga hinder för ökad öppenhet. Det är dock inte helt enkelt att införa en tvingande regel om öppna nämndsammanträden i kommunallagen. Den grundläggande principen i kommunerna har varit att @ efter att fullmäktige tagit ställning till frågan om en nämnd ska medges att hålla offentliga nämndsammanträden @ nämnderna själva ska avgöra vilka åhörare de vill ha på sina sammanträden. De kommunala nämnderna har ett självständigt ansvar att tillämpa offentlighetsprincipen. En tvingande regel om öppenhet skulle medföra att nämnderna inte längre själva skulle göra denna bedömning. Detta utgör ett ingrepp i den kommunala självstyrelsen. En tvingande regel kräver en omfattande analys av vilka frågor som måste undantas från kravet på öppenhet för att exempelvis tillgodose medborgarnas berättigade krav på skydd för sin personliga integritet. I stället för nya lagregleringar ser jag det som angeläget att arbeta vidare med de frivilliga möjligheter till öppenhet som kommunallagen ger.