ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
frs · GO121044 · 2001-04-20 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:1044 om kommunernas ansvar för barn med funktionshinder har frågat mig om jag är beredd att riva upp beslutet att stänga och andra specialskolor, mot bakgrund av om brister i den kommunala skolan för barn med funktionshinder. Jag vill hänvisa till tidigare svar (frågor 2000/01:427 m.fl. om ). De elever som är inskrivna vid resurscenter har rätt att fullgöra sin skolplikt där. Av övergångsbestämmelserna till lagen (1999:886) om ändring i skollagen (1985:1100) framgår att om synskadade elever tagits emot i specialskolan före ska utbildningen fortsättningsvis anordnas till dess eleverna har avslutat den. Jag anser inte att det finns skäl att ompröva beslutet att avveckla fasta skoldel. En förändrad och utökad resurscenterverksamhet gör det däremot möjligt för flera elever att få del av spetskompetens.
frs · GO121045 · 2001-04-19 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:1045 om tredjelandsmedborgares möjlighet att arbeta i har frågat mig vilka åtgärder jag avser vidta i arbetet inför Europeiska unionens råd (ministerrådet) samt i de specifika kontakterna med för att frågan om tredjelandsmedborgares rörlighet inom EU ska få en så snabb och positiv behandling i rådet som möjligt. fråga är en uppföljning på mitt svar på riksdagsfråga 2000/01:957 som lämnades . Ett viktigt element i utvecklandet av EU som ett område för frihet, säkerhet och rättvisa är att tillförsäkra tredjelandsmedborgare som är stadigvarande bosatta i en rättvis behandling som är jämförbar med vad som gäller för medborgare i EU:s medlemsstater, något som även omfattar principen om fri rörlighet för personer. Den står bakom denna målsättning. Från ett svenskt perspektiv ser jag gärna att tredjelandsmedborgare kan röra sig fritt inom EU, inkluderande . Som säkert känner till har dock en speciell ställning i det här sammanhanget. Enligt ett protokoll till Amsterdamfördraget står utanför samarbetet om bl.a. tredjelandsmedborgares rättsliga ställning. Genom det här utanförskapet kommer inte att omfattas av de beslut som fattas inom EU på detta sakområde. Svaret på fråga om specifika kontakter med den danska regeringen uppfattar jag som en önskan om att ska träffa ett bilateralt avtal med . Det är emellertid för tidigt att diskutera frågan om ett bilateralt avtal. Först måste vi följa rådets arbete med Europeiska kommissionens förslag till ett direktiv om rättsställningen för tredjelandsmedborgare som är stadigvarande bosatta i en medlemsstat. Direktivets innehåll kan komma att få betydelse för eventuella bilaterala överenskommelser som berörda EU-länder kan träffa på det här området. Det bör dock noteras att kommer att närvara vid förhandlingarna i rådet. Dessutom hålls fortlöpande informerat om utvecklingen på det här området inom EU i de former som finns för det nordiska samarbetet. Kommissionens förslag till direktiv om rättsställningen för tredjelandsmedborgare som är stadigvarande bosatta i en medlemsstat kommer att presenteras . Det land som är ordförande i driver förhandlingarna utifrån kommissionens förslag och ska i det arbetet beakta samtliga deltagande medlemsländers intressen. Sammanfattningsvis har således den samma syn på de här frågorna som , nämligen att principen om fri rörlighet inom EU bör gälla fullt ut även för tredjelandsmedborgare som är stadigvarande bosatta inom någon av EU:s medlemsstater. Det är den svenska inställningen som vi kommer att driva i ministerrådet.
frs · GO121046 · 2001-04-18 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:1046 om finansieringen av deltagande i EU:s krishanteringsstyrka har frågat mig om vad jag tänker göra för att klargöra om finansieringen av det svenska bidraget till EU:s krishanteringsstyrka ska ske inom ramen för Försvarsmaktens befintliga budget. beslut med anledning av propositionerna Förändrad omvärld @ omdanat försvar (prop. 1998/99:74, bet. 1998/99:FöU5, rskr. 1998/99:224, bet. 1998/99:UFöU1, rskr. 1998/99:222) och Det nya försvaret (prop. 1999/2000:30, bet. 1999/2000:FöU2, rskr. 1999/2000:168) innebär att Försvarsmakten ska omstruktureras till en insatsorganisation och att internationella insatser ska vara en naturlig del av Försvarsmaktens verksamhet. Inför Försvarsmaktens planering för perioden 2002@2004 har regeringen angett att största möjliga flexibilitet ska eftersträvas med hänsyn till att det kan ställas krav på ökade resurser för internationella insatser, bl.a. till följd av anmälan till EU:s kapacitetsmål för den militära krishanteringsförmågan. Finansiering av kostnader förenade med uppbyggnad av förmågan för det svenska bidraget till EU:s krishanteringsstyrka ska ske inom den ekonomiska ram som beslutat om med anledning av propositionen Förändrad omvärld @ omdanat försvar. Regeringen avser att förelägga sitt förslag om inriktning och finansiering av Försvarsmaktens verksamhet under perioden 2002@2004 i försvarsbeslutsproposition .
frs · GO121047 · 2001-04-18 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:1047 om vindkraftsindustrins externa kostnader har frågat mig vad jag ämnar göra för att ekonomiskt kompensera de som drabbas av vindkraftsindustrietableringar. Uppförande av vindkraftverk prövas bl.a. enligt och . Vid prövningen bedöms verksamhetens konsekvenser för miljön och de närboende. Ett områdes lämplighet för vindkraftsetablering bör i första hand bedömas i den kommunala översiktliga planeringen. Det är därför viktigt att kommuner med goda vindförutsättningar behandlar mark och vattenanvändningsfrågor som rör vindkraften i sina översiktsplaner. I ansökningar om tillstånd enligt ska alltid ingå en miljökonsekvensbeskrivning som belyser verksamhetens konsekvenser för miljön, hushållningen med naturresurser och människors hälsa. När det gäller ekonomisk kompensation för miljöskador t.ex. vid vindkraftsetableringar finns bestämmelser i . I korthet innebär bestämmelserna att den som på en fastighet bedriver en verksamhet som orsakar skador i omgivningen är skyldig att betala skadestånd. Sådant skadestånd kan betalas för bl.a. buller, skakningar eller andra liknande störningar. En annan liknande störning kan vara förlust av skönhetsvärde. Under vissa förutsättningar kan också ägaren till en fastighet som drabbas av störningar till följd av bl.a. vindkraftverk begära att den som bedriver verksamheten ska lösa in hela eller delar av den drabbade fasigheten. Frågor om skadestånd och inlösen avgörs av miljödomstolen. Jag anser att ansvaret för ekonomisk kompensation för förlust eller skada till följd av vindkraftsanläggningar är tillfredsställande reglerat i lagstiftningen.
frs · GO121048 · 2001-04-19 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:1048 om situationen i har frågat mig om jag avser att lämna något besked om ersättningsjobb och andra åtgärder som är nödvändiga för det fortsatta arbetet med omställningen i kommunen. Inom ramen för den s.k. omställningsgruppens verksamhet pågår ett intensivt arbete med att skapa ett utvecklingsprogram för kommun. Regeringen har i linje med detta redan tagit beslut om medfinansiering av projektet . bereder ytterligare medfinansiering av projekt som har en direkt koppling till utveckling av Karlskogaregionen. Regeringen har i skrivelse (1999/2000:33) till beslutat att ca 150 statliga arbetstillfällen ska lokaliseras till . Denna fråga bereds i och avsikten är att besked kan lämnas före detta års utgång. Det är då angeläget att framhålla vikten av att ersättningsjobben passar väl in i kommunens kommande utveckling och struktur.
frs · GO121050 · 2001-04-18 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:1050 om subventionering av läkemedel har frågat mig varför jag valt att ta bort även Caverject, som är ett injektionsläkemedel för behandling av impotens, från rabattsystemet för läkemedel. I anslutning till den ekonomiska vårpropositionen har ett avtal träffats mellan staten och om det framtida ansvaret för läkemedelsförmånen. Avtalet, som sträcker sig över perioden 2002@2004, lägger fast de ekonomiska ramarna för perioden och innebär att parterna även i fortsättningen delar ansvaret för läkemedelsförmånen. Avtalet anger vidare en viljeinriktning för den framtida utvecklingen av läkemedelsförmånen som bl.a. innebär ökade incitament och ökat ansvarstagande för landstingen. En av målsättningarna med avtalet är att säkerställa att läkemedelskostnaderna inte tränger ut annan angelägen hälso- och sjukvård. Som ett led i denna strävan och för att underlätta landstingens ökade ansvarstagande för läkemedelsförmånen har vissa grupper av läkemedel, genom en ändring av förordningen (1996:1294) om högkostnadsskydd vid köp av läkemedel m.m., lyfts ut ur förmånen fr.o.m. . De grupper av läkemedel som berörs av denna förändring är receptbelagda läkemedel för behandling av fetma respektive impotens. På motsvarande sätt har redan tidigare vissa andra grupper av receptbelagda läkemedel lyfts ut ur förmånen. Det gäller medel mot håravfall, slemlösande och hostdämpande medel samt medel för rökavvänjning.
frs · GO121051 · 2001-04-20 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:1051 om inkomstgarantin för konstnärer har frågat mig om vad jag avser att göra när frågan om inkomstgaranti för bildkonstnären åter aktualiseras för regeringen. Enligt förordningen (1976:504) om inkomstgaranti för konstnärer utses innehavare av sådan garanti av regeringen för ett kalenderår eller återstående del därav. Den som innehar inkomstgaranti utses under sin återstående livstid åter till innehavare av inkomstgaranti, om ej synnerliga skäl föranleder annat. Regeringen beslutar vanligtvis om innehavare av inkomstgarantier . Av samma förordning framgår att inkomstgarantin inte utgår med ett fast belopp så länge mottagaren lever, vilket påstår, utan att den är konstruerad just som en garanti. Det maximala beloppet motsvarar fem gånger basbeloppet, vilket för innebär ca . Beloppet minskas dock med hänsyn till innehavarens övriga inkomster. Reduceringen sker med innehavarens årsinkomst upp till ett basbelopp och av årsinkomsten i övrigt. Som jag svarade () på en liknande fråga som , är statliga bidrag och ersättningar till konstnärer till för att öka deras möjligheter till konstnärlig förnyelse och utveckling av viss ekonomisk trygghet. Det är en gammal och etablerad del av konstnärspolitiken. är det en viktig och grundläggande princip att det inte är regeringen @ inte politiker @ som ska göra bedömningar av enskilda konstnärer. Det ansvaret vilar i stället på konst- och konstnärskunniga myndigheter och institutioner med sina styrelser och referensgrupper. är det 157 konstnärer som har en statlig inkomstgaranti. Nya innehavare föreslås gemensamt av och . inhämtar i sin tur sina förslag från olika referensgrupper och från styrelsen för Bildkonstnärsfonden. Det gemensamma förslaget lämnas till regeringen, som regelmässigt bekräftar förslaget utan att göra någon egen prövning. Den således gällande ordningen för beslut om inkomstgarantier har tidigare ifrågasatts, bl.a. i betänkandet (SOU 1990:39) Konstnärens villkor. Enligt den dåvarande särskilde utredaren bör man överväga om inte besluten om garantier bör tas av i stället för av regeringen. Det skulle enligt utredaren ligga i linje med de allmänna strävandena att decentralisera beslut inom statsförvaltningen. Förslaget ledde emellertid inte till någon proposition. Jag menar dock att det nu finns anledning att gå vidare med en översyn av gällande ordning för beslut om inkomstgarantier. En utgångspunkt bör därvid vara att regeringen inte längre ska fatta beslut i sådana ärenden. bereder frågan så att en ändring kan beslutas av .
frs · GO121052 · 2001-04-18 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:1052 om har frågat socialminister vilka åtgärder han avser vidta för att den enskildes rättssäkerhet ska förbättras. Frågan är ställd mot bakgrund av () granskning av försäkringskassornas verksamhet. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska besvara frågan. De allmänna försäkringskassorna leds av styrelser som har ett entydigt ansvar för att verksamheten bedrivs författningsenligt och effektivt. () ska med utgångspunkt i sin roll som tillsynsmyndighet se till att likformighet, rättssäkerhet och kvalitet i ärendehandläggningen säkerställs. Verkets systematiska tillsyn omfattar hela socialförsäkringen och utgår från ett fastställt tillsynsprogram. Vanligast förekommande är granskning av ärenden där uppmärksamheten riktas mot kvaliteten i beslut och beslutsunderlag samt tillämpning av förvaltningslagens bestämmelser om myndighetsutövning mot enskilda. RFV bedömer administrationens sammanlagda resultat som acceptabelt. konstaterar RFV att det finns problem i ärendehandläggningen i form av långa genomströmningstider och ojämn kvalitet samt stora regionala skillnader. RFV konstaterar även att det finns stora skillnader i produktivitet, genomströmningstider och andel fel i handläggningen av ärenden mellan de olika försäkringskassorna. Tillsynsresultaten ingår som en väsentlig del i verkets resultatdialoger med kassorna och utgör därmed en viktig grund för flera av de aktiviteter som bedrivs för att förbättra kvaliteten i ärendehandläggningen. () granskning visar att antalet klagomåls- och initiativärenden minskar. har också andelen som föranleder kritik minskat. Antalet inkomna ärenden under detta år var 259 och antalet avgjorda 275. Av dessa föranledde kritik från JO. inkom 318 ärenden och kritik lämnades i av 358 avgjorda ärenden. var siffrorna 377 inkomna ärenden och kritik lämnades i av 381 avgjorda ärenden. JO:s kritik rör främst dröjsmål av olika slag och gäller i många fall långa genomströmningstider inom arbetsskadeområdet. Hanteringen av offentlighet och sekretess har lett till kritik i fyra fall. Den nedåtgående trenden i fråga om inkomna klagomålsärenden fortsätter således. Trots att den nedåtgående trenden i fråga om antalet inkomna klagomålsärenden fortsätter, är de stora skillnader som kan konstateras i fråga om försäkringskassornas ärendehandläggning givetvis allvarliga. Regeringen följer därför utvecklingen fortlöpande och noga. Regeringen är medveten om att bl.a. den ökade administrationen av sjukpenningen har krävt ökade resurser och föreslår därför på tilläggsbudget i årets vårproposition att ska avsättas för försäkringskassornas sjukpenningadministration. Det är ledningen och styrelsen för respektive kassa som har ansvar för att dessa medel används på ett effektivt sätt. är det angeläget att försäkringskassorna aktivt arbetar för att höja kvaliteten i ärendehandläggningen genom att bl.a. öka likformigheten och rättsäkerheten.
frs · GO121053 · 2001-04-20 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:1053 om Bielkemässen har frågat mig vilka åtgärder jag ämnar vidta för att tillse att Bielkemässen på gamla I 3 i och andra liknande kulturvärden i tidigare regementsbyggnader bevaras. Jag håller med om att det finns kulturhistoriskt intressanta miljöer i f.d. regementen som kan vara väl värda att bevara. Av den anledningen gav regeringen i uppdrag att, tillsammans med andra berörda myndigheter, göra en kulturhistorisk prioritering av den egendom som påverkas av avvecklingar inom försvaret. I uppdraget ingick också att ämbetet tillsammans med bl.a. och skulle inventera kulturhistoriskt värdefulla föremål som berörs av organisationsändringarna. har därefter lämnat förslag om skydd för vissa försvarsanläggningar enligt förordningen (1988:1229) om statliga byggnadsminnen m.m. Regeringen har sedan fattat beslut om att förklara bl.a. Dalregementet i för statligt byggnadsminne. I det beslutet innefattas även skydd för officersmässen på Dalregementet. Vad gäller Bielkemässen ägs Kanslihuset, i vilket mässen ligger, inte längre av staten, utan av kommun. Livregementets grenadjärgrupp och Redovisningsavdelning Bergslagen (RAB) hyr fram till årsslutet lokaler i huset av kommunen. Det är därmed i första hand kommunens och andra berörda parters ansvar att tillse att värdefulla interiörer i byggnaden framöver kan bevaras. Flera av föremålen i mässen är dock deponerade från på plats. har dessutom ägandeföreträde till de föremål som har använts av Försvarsmakten och som ägs av staten. Det statliga ansvaret kommer till uttryck främst genom vissa föreskrivna myndighetsuppgifter. är central förvaltningsmyndighet för frågor om kulturmiljön och kulturarvet och ska bl.a. ha överinseende över och handlägga frågor om vård och bevarande av kulturmiljön, kulturminnen och kulturföremål. har bl.a. till uppgift att främja kunskapen om det svenska försvaret genom tiderna. Myndigheten ska därvid förteckna och vetenskapligt bearbeta samlingar av militär eller kulturhistorisk art inom myndigheter som bedriver militär verksamhet, öva tillsyn över sådana samlingar samt stödja andra samlingar av militär art i . med ska som myndighet bl.a. förteckna samlingar av konst som hör till eller understöds av staten. Myndigheten har också till uppgift att ha tillsyn över hur statliga organ vårdar statens konstverk (förordning 1990:195 om vård av statens konst). Med beaktande av dessa myndigheters tillsynsansvar @ samt den inventering av kulturföremål inom Försvarsmakten som m.fl. utfört @ anser jag inte att det behövs ytterligare åtgärder för att tillse att kulturvärden av detta slag bevaras.
frs · GO121054 · 2001-04-25 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:1054 om självmordsprevention har frågat mig vilka åtgärder jag ämnar vidta för att arbetet med att omsätta de av WHO utarbetade riktlinjerna för självmordsprevention omsätts till svenska förhållanden. I den motion som hänvisar till (So 453) tillkännager bl.a. sin mening vad gäller att riktlinjer införs i kursplanen för såväl elevens som för lärarens utbildning. Denna fråga bereds inom utbildningsutskottet. Dessutom pågår ett omfattande arbete inom som jag följer med intresse. Det innebär bl.a. att man i kursplanen för lärarutbildningen har skapat utrymme i den s.k. allmänna utbildningsdelen att varje högskola själv kan välja bland flera olika kurser, som t.ex. värdegrund, mobbning, uppväxtförhållanden, där även kurser i självmordsprevention skulle kunna ingå. De riktlinjer som arbetats fram av WHO har inte antagits av , men jag vet att man i många kommunala verksamheter har börjat arbeta i enlighet med dem ändå. pågår ett beredningsarbete för att få in andra aspekter i skolundervisningen än de mer traditionella ämneskunskaperna. Exempel på sådana områden kan vara livskunskap och värdegrund. Det bör även i sammanhanget påpekas att kommunen och i första hand rektorerna har ansvar för lärarnas kompetensutveckling. Det ger dem möjlighet att erbjuda lärare inom deras rektorsområde utbildning i dessa frågor. När det gäller utbildning och ökad kunskap inom området för skolhälsovårdspersonal pågår ett arbete med en proposition om elevhälsan inom . Regeringen har givit () i uppdrag at bedriva verksamhet inom områdena suicidforskning och psykisk hälsa samt barns och ungdomars hälsa. I detta uppdrag ingår bl.a. att staten delvis finansierar Nationellt centrum för suicidforskning och prevention av psykisk ohälsa. IPM har även fått i uppdrag att redovisa på vilket sätt myndigheten utifrån har beaktat barnperspektivet i sitt arbete. Slutligen kan jag nämna att inom har ett arbete inletts med att formulera nationella mål för folkhälsan utifrån slutbetänkande Hälsa på lika villkor (SOU 2000:91). I samband med detta avser vi att försöka formulera mål för en förbättrad psykisk hälsa i hela befolkningen men framför allt hos barn och ungdomar. Ett annat område där vi vill försöka formulera nationella mål är att förbättra barns och ungdomars uppväxtförhållanden.
frs · GO121055 · 2001-04-25 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:1055 om färdtjänsten och nationella handikapplanen har frågat socialministern vilka åtgärder socialministern avser att vidta för att en ledsagare ska ges möjlighet att resa med en funktionshindrad person vid färdtjänstresor. Ansvarsfördelningen inom regeringen är sådan att det är jag som ska svara på frågor om färdtjänst. Jag är förhindrad att uttala mig om enskilda kommuners hantering av färdtjänsten, men jag är medveten om att det förekommer kritik av färdtjänsten, bl.a. med avseende på rätten till ledsagare. Regeringen har tidigare gett m.fl. myndigheter i uppdrag att utvärdera handikappolitiken på transportområdet. I uppdraget ingår bl.a. att utvärdera färdtjänsten. Utvärderingen som helhet ska vara klar i slutet av detta år. Mot bakgrund av kritiken mot färdtjänsten fick i uppdrag att redovisa en delrapport om tillståndet och utvecklingen inom färdtjänsten. På initiativ från har delrapporten, om färdtjänsten från ett producentperspektiv, behandlats på ett seminarium . presenterades en kompletterande, men ännu preliminär rapport om färdtjänsten ur ett resenärsperspektiv. Innan de olika utredningarna om färdtjänsten är helt klara och det därmed finns en mer samlad bild av tillståndet på området vill jag inte vidta några åtgärder som påverkar färdtjänsten.
frs · GO121056 · 2001-04-25 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:1056 om ungdomsfester med gratis cigaretter har frågat mig om vilka åtgärder jag är beredd att vidta för att förhindra att ungdomar utsätts för hänsynslös marknadsföring. har ställt denna fråga med anledning av ett tobaksbolags marknadsföring av cigaretter på s.k. tobaksfester. har i sitt slutbetänkande Hälsa på lika villkor @ nationella mål för folkhälsan (SOU 2000:91) lämnat vissa förslag till lagändringar på tobaksområdet. Regeringen avser att behandla dessa och andra förslag på tobaksområdet och återkomma till med en samlad proposition på tobaksområdet. I det sammanhanget finns det också anledning för regeringen att överväga behovet av åtgärder på marknadsföringsområdet. De nu aktuella fallen hanteras av och enligt grundlagen har jag inte rätt att blanda mig i verkets handläggning av enskilda ärenden.
frs · GO121057 · 2001-04-25 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:1057 om mellan och har frågat mig vilka åtgärder jag avser vidta för att utbyggnaden av väg E 6 Trelleborg@Vellinge ska kunna påbörjas enligt den av regeringen fastställda nationella planen för vägtransportsystemet. Vägutbyggnaden mellan och ska enligt den nationella planen för vägtransportsystemet påbörjas under perioden 2002@2004. Jag har erfarit att har för avsikt att hemställa om regeringens tillåtlighetsprövning enligt 17 kap. för utbyggnaden av väg E 6 mellan och . Avgörande för om utbyggnaden kan påbörjas under perioden 2002@2004 är förutom tillåtlighetsbeslutet även möjlighet att upprätta och fastställa en lagakraftvunnen arbetsplan för vägsträckan. I den infrastrukturproposition regeringen ska lämna kommer frågan om resurser till väginvesteringar att tas upp.