ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
frs · GO121638 · 2001-09-11 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:1638 om arbetshandikappade och möjligheten till arbete har frågat mig vad jag avser att göra för att arbetshandikappade ska ha rätt till ett arbete. Hon menar att anställda i blir uppsagda eftersom de inte arbetar i den takt som krävs eller därför att det är billigare att förlägga tillverkningen till ett lågprisland. Till att börja med vill jag påminna om att , enligt det avtal som bolaget har med staten, ska undvika att säga upp arbetshandikappade anställda. policy är att inte säga upp funktionshindrade alls. ska erbjuda meningsfull sysselsättning med god arbetsmiljö genom produktion av efterfrågade varor och tjänster. Detta innebär att måste anpassa sin verksamhet till förhållandena på marknaden, vilket ibland får till konsekvens att enheter måste avvecklas när inte kan sälja sin produktion. När så sker, som i , erbjuds de anställda alltid arbete i närliggande verksamhet (högst en timmes resväg till arbetsplatsen). Om detta inte är lämpligt för den enskilda individen, samarbetar man med finna andra lösningar. sker en strukturell förändring i efterfrågan på produkter och tjänster. Många arbetstillfällen inom vissa affärsområden försvinner för att aldrig mer återkomma. Det gäller för att styra om verksamheten och hitta nya affärsområden. har mot denna bakgrund beslutat om att genomföra ett omstruktureringsprogram som kommer att redovisas till regeringen . Därefter avser regeringen att ta ställning till om eventuella ytterligare åtgärder kan komma att krävas. När det gäller övriga insatser för att underlätta för funktionshindrade att få arbete utanför , har regeringen successivt utökat anslaget till särskilda insatser för arbetshandikappade. Lönebidrag är ett sätt att underlätta för arbetshandikappade att få en anställning. Arbetet med lönebidrag är en prioriterad fråga för arbetsförmedlingarna och antalet lönebidragsanställningar ökar.
frs · GO121639 · 2001-09-13 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:1639 om idrott i skolan har frågat mig vilka åtgärder jag tänker vidta för att öka antalet idrottstimmar i skolan. Jag har besvarat frågor från och andra riksdagsledamöter om idrott och hälsa. Det är därför väl känt att jag anser att den ökande ohälsan och övervikten bland unga utgör ett folkhälsoproblem och att skolan har en central roll i att motverka detta. Jag anser det vara av största vikt att elevers fysiska aktivitet prioriteras, i skolan både inom ramen för idrott och hälsa och i andra ämnen. Regeringen står bakom flera satsningar som syftar till att ge sådana effekter. fysiska aktivitetsår och medel från Allmänna arvsfonden är två exempel på detta. I den undersökning som refererar till i sin fråga dras även slutsatsen att det trots allt nu sker en omsvängning i skolan till mer idrott och hälsa men att beslutsfattare och rektorer är i behov av information och utbildning om ämnets stora betydelse. Sådana insatser är planerade inom ramen för det fysiska aktivitetsåret. Där pågår även ett projekt benämnt "Idrottslärarperspektivet" som ska belysa idrottslärarens framtida yrkesroll utifrån pågående skolutvecklingsprocesser. Jag anser att arbetet även fortsättningsvis bör bedrivas genom att regeringen på olika sätt stimulerar till lokala initiativ för att öka barns och ungdomars lust att röra på sig och att kommunerna utnyttjar de möjligheter till ökad fysisk aktivitet som finns med gällande regelverk. Genom att fortsätta det arbete som inletts anser jag det finns goda möjligheter att få till stånd en positiv utveckling beträffande barns och ungdomars fysiska aktivitet. lyckade försök med idrott och hälsa är ett bra exempel på att det går att få mer tid till ämnet utan att göra ändringar i den nationella timplanen. Detta projekt är ett av dem som finansieras av regeringen genom Allmänna arvsfonden. finns ett betydande friutrymme i timplanen som den enskilda skolan kan disponera till t.ex. mer undervisning i idrott och hälsa eller en integration mellan andra ämnen samt idrott och hälsa. Inom ramen för den pågående försöksverksamheten med utbildning utan timplan i följer regeringen hur en ökad frihet att disponera tiden kan leda till en ökad ämnesintegrering och utveckling av undervisningen. Enligt direktiven ska Timplanedelegationen särskilt följa vilka konsekvenser denna verksamhet har för vissa ämnen, bl.a. idrott och hälsa. När hela försöksverksamheten har utvärderats finns de nödvändiga förutsättningarna för att kunna ta ställning till i vilken utsträckning timplanen även i fortsättningen ska beslutas på central nivå. Jag ämnar i årets budgetproposition återkomma med ytterligare initiativ i ämnet idrott och hälsa.
frs · GO121640 · 2001-09-17 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:1640 om arkivdokument om assyrier/syrianer har frågat justitieministern om regeringen avser att lyfta hemligstämpeln på dokument i svenska arkiv som berör assyrier/syrianers historia . Frågan har överlämnats till mig. Den diplomatiska rapporteringen om de tragedier som drabbade assyrier/syrianer och kaldéer under perioden 1914@1918 finns samlad i den del av som förvaras i . I detta arkiv finns också de rapporter , vilka rör minoriteters ställning i de länder dit kristna flydde. Uppgifterna i dessa handlingar omfattas av sekretess i högst . Det finns med andra ord ingen hemligstämpel att lyfta beträffande dessa frågor. Den som vill ta del av dessa rapporter kan vända sig direkt till . Jag vill också nämna att Centret för turkiskt-svenskt samarbete vid generalkonsulat i har initierat olika projekt som berör de kristna minoriteternas situation i .
frs · GO121641 · 2001-09-17 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:1641 om och mänskliga rättigheter har frågat mig hur jag avser agera för att stoppa övergreppen mot mänskliga rättigheter i . Regeringen ser med stort allvar på utvecklingen i och det våld och den laglöshet som präglar bl.a. ockupationerna av lantegendomar. Den negativa utvecklingen i ledde till att , som första EU-land, beslutade om att upphöra med allt utvecklingssamarbete med den zimbabwiska staten. Det svenska biståndet kanaliseras numera enbart genom svenska och internationella oberoende organisationer med syfte att bl.a. främja en demokratisk samhällsutveckling och respekt för mänskliga rättigheter i . initierade som EU:s ordförande en politisk dialog mellan och , baserad på artikel 8 i . Dialogen tar upp frågor om bl.a. demokrati, mänskliga rättigheter, rättsstatens grundläggande principer och det politiska våldet. Vid Allmänna rådets möte nåddes en överenskommelse om att nära följa utvecklingen i och att vidta relevanta åtgärder såvida inte snara och konkreta framsteg sker inom följande områden: upphörande av det politiska våldet, inbjudan till EU att deltaga med observatörer vid det kommande presidentvalet, respekt för mediefriheten, respekt för rättsstaten samt ett slut på de illegala farmockupationerna. Mot denna bakgrund välkomnar den den överenskommelse som slöts mellan och i . Det är min förhoppning att denna överenskommelse kommer att bryta den negativa trenden och leda till en positiv förändring av den politiska utvecklingen i . Regeringen förväntar sig nu att den zimbabwiska regeringen uppfyller löftena i överenskommelsen och kommer fortsatt noga följa utvecklingen i landet. Jag kommer att fästa särskild vikt vid att en inbjudan lämnas till EU att deltaga med observatörer vid det kommande presidentvalet. är i så fall berett att bidra med observatörer till en sådan eventuell EU-valövervakningsstyrka.
frs · GO121642 · 2001-09-13 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:1642 om konkurrens inom bryggerinäringen har frågat näringsministern vilka åtgärder statsrådet avser vidta för att lokala och regionala bryggerier inte ska drabbas av konkurrensbegränsningar när Systembolaget genomför förändringar i sitt sortimentsurval. fråga berör konkurrenspolitiken. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det därmed är jag som ska besvara frågan. I samband med inträde i EU ställdes vissa villkor på för att Systembolagets detaljhandelsmonopol skulle kunna bibehållas som en del i den svenska alkoholpolitiken. fick i uppdrag att övervaka Systembolagets icke-diskriminerande funktionssätt och att rapportera till Europeiska kommissionen. I senaste rapport från (dnr 28/2001) behandlas bl.a. frågan om s.k. sortimentsstyrning. Rapporten har skickats till kommissionen. Utifrån rapportering är det sedan upp till kommissionen att avgöra om villkoren som gäller för detaljhandelsmonopolet är uppfyllda. Jag delar naturligtvis också oro. Det är viktigt att småbryggerierna fortsatt får tillträde till marknaden. Jag kommer noga att följa utvecklingen i denna fråga.
frs · GO121643 · 2001-09-11 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:1643 om odling av hampa har frågat mig vilka åtgärder jag avser vidta för att tillåta odling av industrihampa i . Den s.k. industrihampan tillhör arten Cannabis sativa L och är därmed samma växt som cannabisväxten. Det går inte att skilja industrihampan från cannabisen med blotta ögat utan det enda som skiljer dem åt är dess innehåll av THC (tetrahydrocannabinol). THC-halten betecknar halten narkotiskt substans i växten. All odling av hampa är enligt svensk lagstiftning klassat som framställning av narkotika. Tillstånd att odla hampa för medicinska, vetenskapliga eller andra samhällsnyttiga ändamål kan beviljas av . Svensk lagstiftning ger dock inte möjlighet att bevilja tillstånd för odling av s.k. industrihampa. Genom EG-lagstiftningen är odling av hampa för framställning av fibrer berättigat till s.k. arealstöd och bearbetningsstöd. Stödet är dock förbundet med flera villkor, bl.a. krävs att hampans THC-halt inte överstiger . har dock, liksom , valt att behålla förbudet mot att odla s.k. industrihampa i nationell lagstiftning. I ett svar till kommissionen angående det svenska förbudet mot att odla hampa i , daterat , skrevs följande: "Med hänsyn till vikten av att skydda människors liv och hälsa genom att vidta åtgärder mot narkotikabruk, och till de uppenbara kontrollsvårigheter som är förbundna med tillåtande av odling av hampa med låg THC-halt anser den det befogat att inte tillåta sådan odling i landet. Regeringen har inte för avsikt att ändra de svenska reglerna." Med hänvisning till detta brev, har jag inte för avsikt att vidta åtgärder för att tillåta odling av industrihampa.
frs · GO121645 · 2001-09-13 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:1645 om palestinska läroböcker har frågat mig hur jag avser verka för att den palestinska myndigheten använder internationellt bistånd till produktion av skolböcker som uttrycker en mer normal relation till grannlandet . säger bl.a. i sin fråga att skolböckerna för högre årskurser i de palestinska skolorna fortfarande använder böcker med antisemitisk och antiisraelisk retorik. Det finns, som frågeställaren helt riktigt påpekar, skolböcker som innehåller antijudiska referenser. Detta gäller framför allt äldre böcker av jordanskt eller egyptiskt ursprung. Vi har från regeringens sida vid ett flertal tillfällen påtalat för palestinska myndigheter att användning av sådana läromedel inte är acceptabelt och att böckerna måste tas ur bruk. Den palestinska myndigheten har också lovat att dessa böcker ska ersättas och framställning av nya läromedel pågår. Från officiellt israeliskt håll har man , till EU-kommissionären med ansvar för utrikesfrågor , meddelat vissa förbättringar i de nya böckerna. Jag anser att det är mycket viktigt att den palestinska myndigheten fortsätter att arbeta i denna riktning. Vi kommer givetvis att direkt och i internationella sammanhang att fortsätta framföra vår uppfattning. Från regeringens sida kommer vi även i fortsättningen i våra kontakter med palestinier och med att trycka på hur viktigt det är att ge en balanserad och rättvis bild av den andra parten i läromedel och medierna. I det spända läge som råder i är det ytterst viktigt att förtroende skapas mellan parterna. Detta gäller inte minst i frågan om vilken bild som sprids av den andra parten genom medierna och i skolan. För att ett fredsavtal mellan parterna ska kunna bli hållbart är det till syvende och sist avhängigt av att folken i regionen hanterar att leva sida vid sida i fred med varandra. Att vanföreställningar och fördomar sprids om den andra sidan försvårar. Det kan i sammanhanget noteras att inte ger bilateralt bistånd till framtagandet av palestinska läromedel.
frs · GO121646 · 2001-09-17 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:1646 om bostadslån på landsbygden har frågat statsrådet angående Venantius och de åtgärder bostadsministern avser vidta för att rätta till den uppkomna situationen för de fastighetsägare på landsbygden som har drabbats av att ett statligt låneinstitut har till uppgift att avyttra samtliga tillgångar. Frågan har övertagits av mig eftersom Venantius sorterar under mitt ansvarsområde. övertog Venantius från vissa av staten beviljade bostadslån med särskilt hög risk. I samband härmed fastställdes bolagets uppgift att på ett ansvarfullt sätt hantera de obeståndssituationer och eventuella kreditförluster som uppstår samt att sköta förvaltningen. Venantius målsättning är att förvalta, omstrukturera och avyttra samtliga tillgångar på det för staten förmånligaste sättet. Verksamheten har därför inriktats på att finna finansiella rekonstruktioner på bostadslånen så att bästa möjliga utfall kan nås för såväl staten som de enskilda låntagarna. De åtgärder som vidtagits har medfört att tidigare engagemang med hög risk har normaliserats ur ett kreditriskperspektiv. Venantius gör därmed bedömningen att flera låntagare har goda alternativ till finansiering på den privata kreditmarknaden varför behovet av finansiering hos Venantius ej längre kvarstår. Vad jag erfar är det i dessa fall som Venantius genom olika åtgärder skapar incitament hos låntagaren att utnyttja konkurrensen på den privata kreditmarknaden för att i fortsättningen täcka sitt lånebehov. Jag delar därmed inte uppfattningen om att det finns ett behov att vidta några åtgärder.
frs · GO121647 · 2001-09-13 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:1647 om tillämpningen av bostadsförsörjningslagen har frågat om jag tänker ingripa för att tillämpningen av den nya bostadsförsörjningslagen ska få avsedd effekt. Inledningsvis vill jag understryka att jag delar oro över svårigheterna att erhålla en bostad på orter där det råder bostadsbrist. Bostadsförsörjningslagen klargör tydligt kommunernas ansvar för den lokala bostadsförsörjningen liksom skyldigheten att ordna en bostadsförmedling när det finns behov av sådan. går ut med en bostadsmarknadsenkät till alla kommunerna där även frågan om de har en bostadsförmedling finns med. Andelen kommuner med bostadsförmedling har minskat dramatiskt från 1992 till . Resultatet från årets enkät visar att en femtedel av kommunerna har bostadsbrist. I dessa kommuner bor av befolkning. Det är i dessa kommuner det behövs en fungerande bostadsförmedling för att säkerställa en rättvis förmedling av de bostäder som blir lediga eller byggs. Sista mätningen genomfördes som bostadsförsörjningslagen trädde i kraft, det är därför för tidigt att uttala sig om lagen givit den effekt som regeringen åsyftat. En förutsättning för att bostadsförmedlingar ska fungera meningsfullt är att det finns lägenheter att förmedla. Nyproduktionen förväntas öka och enligt senaste uppgifter från kan ca 20 000 lägenheter förväntas bli påbörjade . Enligt bostadsmarknadsenkäten kommer endast ca 1 900 vanliga hyresrätter att byggas , i hela landet. Tillsammans med den låga produktionen av hyresrätter har också ett stort antal av beståndets hyresrätter i storstadsregionerna ombildats till bostadsrätter. Sammantaget kan det konstateras att även med en väl fungerande bostadsförmedling så har vi på orter i tillväxtregionerna alltför få lägenheter att förmedla för att möta den efterfrågan som finns. Jag vill därför framhålla att regeringen infört ett tillfälligt investeringsbidrag för nybyggande av hyresrätter i områden med bostadsbrist. Regeringen räknar med att detta ska bidra till ett ökat antal nybyggda hyresbostäder. Ett villkor för bidraget är att lägenheterna förmedlas genom kommunala bostadsförmedlingen eller i samarbete med kommunen. Jag vill också erinra om att den s.k. i sitt slutbetänkande lämnat ett förslag till komplettering av bostadsförsörjningslagen. Förslaget innebär att kommunfullmäktige ska besluta om kommunala riktlinjer för bostadspolitiken minst en gång per mandatperiod. Förslaget bereds inom . Som framgår av det ovan anförda är det för tidigt att bedöma bostadsförsörjningslagens efterlevnad och funktionen av kommunala bostadsförmedlingar. Jag följer givetvis noggrant lagens tillämpning men är inte beredd att vidta några ytterligare åtgärder.
frs · GO121648 · 2001-09-17 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:1648 om frivilliginsatser i vården har frågat mig vilka åtgärder jag avser vidta för att stödja frivillig- och anhöriginsatser i hälso- och sjukvården. Först måste jag framhålla att många uppgifter inom hälso- och sjukvården varken kan eller får utföras av andra än utbildad och legitimerad hälso- och sjukvårdspersonal. Detta gäller oavsett om insatserna finansieras offentligt eller inte. När det gäller direkt sjukvårdande uppgifter är utrymmet för insatser från anhöriga och frivilliga därför ytterst begränsat. När det däremot gäller insatser av omsorgskaraktär kan givetvis även andra göra stora och väsentliga insatser. Betydelsefulla, och i många fall krävande, omsorgsinsatser görs framför allt av anhöriga. Detta gäller särskilt om den vårdbehövande bor kvar i det egna hemmet. Det är därför viktigt att de som kan och vill delta i vården och omsorgen av sina närstående får det stöd som de behöver. Det arbete som utförs inom de frivilliga organisationerna utgör här ett viktigt komplement till samhällets stöd och det är viktigt att samverkan mellan de frivilliga organisationerna och samhället utvecklas. En del av resurstillskottet i den nationella handlingsplanen för äldrepolitiken (prop. 1997/98:113) används för att kommunerna tillsammans med frivilligorganisationer ska utveckla stödet till anhöriga. Dessa satsningar ska sedan kunna fortsätta inom ramen för det resurstillskott som knutits till den nationella handlingsplanen för utveckling av hälso- och sjukvården (prop. 1999/2000:149). Frivilliga insatser som har positiv betydelse för dem som kommer i kontakt med hälso- och sjukvården kan vara av flera slag. Detta gäller inte minst inom det förebyggande hälsoarbetet. Här fylls viktiga uppgifter inte minst av organisationer som på olika sätt företräder vårdtagarna själva, såsom pensionärs- och handikapporganisationer. Dessa organisationers verksamhet är även viktig då den bidrar till att öka inflytandet för de grupper som själva utnyttjar hälso- och sjukvården. Jag vill här framhålla att anslagen för statsbidrag till handikapporganisationer inom ramen för den nationella handlingsplanen för handikappolitiken (prop. 1999/2000:79) ökats. Jag vill sammanfattningsvis understryka att regeringen på olika sätt stöder viktiga insatser från anhöriga och frivilliga som bidrar till förbättrad livskvalitet för dem som behandlas inom hälso- och sjukvården, men att ökade insatser från dessas sida knappast kan lösa de problem som förekommer med vårdköer och brist på utbildad hälso- och sjukvårdspersonal.
frs · GO121649 · 2001-09-17 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:1649 om vapenlicenser har frågat om jag kommer att vidta åtgärder för att komma till rätta med problem med långa handläggningstider för vapenlicenser. I frågan hänvisar till en fråga i samma ämne som han ställde till min företrädare . Såväl polisens verksamhet som allmänheten vinner på att polisens handläggningstider är så korta som möjligt. Regeringen bevakar utvecklingen av handläggningstiderna huvudsakligen genom regleringsbrevet och den efterföljande årsredovisningen från polisen. angav i årsredovisningen att genomströmningstiden för förvaltningsärenden var lång. Som en förklaring angav styrelsen de tidigare neddragningar som gjorts av civilanställd personal. Regeringen har i regleringsbrevet gett polisen som mål att ge allmänheten god service genom hög tillgänglighet samt snabb och korrekt handläggning av förvaltningsärenden. kommer i årsredovisningen att redogöra för i vilken grad som målen har uppfyllts. ansvarar för att formerna för ärendehantering fortlöpande utvecklas, så att t.ex. genomströmningstiderna blir kortare. Problem med datakapacitet, som nämner, faller det således på att åtgärda. Utöver vad jag nämnt om innehållet i regleringsbrevet avser jag inte att vidta några åtgärder men jag kommer att fortsätta att följa frågan.
frs · GO121650 · 2001-09-19 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:1650 om förmögenhetsbeskattning för överlikviditet i bolag har frågat mig om jag är beredd att ändra förmögenhetsskattereglerna för andelar i bolag som inte är marknadsnoterade så att arbetande kapital i bolag blir fritt från förmögenhetsbeskattning för ägaren och så att lagen inte tolkas godtyckligt i olika delar av landet. Vid beräkning av skattepliktig förmögenhet ska aktier som inte är marknadsnoterade tas upp som tillgång. Vid värderingen av aktierna beaktas dock tillgångar och skulder i bolaget i den omfattning som skulle ha gällt om de innehafts direkt av delägaren. Det innebär att man vid värderingen av aktierna endast ska beakta sådana tillgångar som är skattepliktiga enligt förmögenhetsskattelagen. Arbetande kapital, dvs. företagstillgångar hänförliga till rörelse och jordbruk, är inte skattepliktigt och undantas därför vid värderingen. Det betyder alltså att aktieägaren inte beskattas för det arbetande kapitalet. Tillgångar i kapitalförvaltning är däremot skattepliktiga enligt förmögenhetsskattelagen och beaktas således vid värderingen av aktierna. Om så inte vore fallet skulle en ägare kunna uppnå skattefrihet genom att lägga in förvaltningen i ett bolag. Omfattande tillgångar i form av aktier och andra värdepapper skulle därmed kunna försvinna som underlag för förmögenhetsbeskattningen. Det finns alltså goda skäl för att vid förmögenhetsbeskattningen upprätthålla gränsen mellan arbetande kapital och kapitalförvaltning. Hur gränsen ska dras mellan vad som ska anses som normal likviditet och överlikviditet är det knappast möjligt att lagstifta om. Frågan har därför överlämnats till de rättstillämpande myndigheterna. Jag är inte beredd att föreslå några förändringar av gällande rätt.