frs · GP1249 · 2001-10-12 00:00:00 — Svar på frågorna 2001/02:49 om fattigdomen efter terrorattackerna i och 53 om terrordådens effekter för de fattigaste länderna har ställt frågan hur utrikesministern ämnar agera inom EU och FN med anledning av att läget efter terroristattackerna i enligt kommer att försämras och då i synnerhet i . Frågan har överlämnats till mig för besvarande. Vidare har frågat mig vilka åtgärder den tänkt vidta för att motverka de negativa konsekvenserna av terroristattackerna för de fattigaste länderna i allmänhet och för södra i synnerhet. Jag besvarar båda frågorna i ett sammanhang. Det går naturligtvis inte att exakt fastställa de ekonomiska konsekvenserna av bl.a. terroristattackerna i . Osäkerheten i världsekonomin har dock ökat. Det kan inte uteslutas att detta kan få till följd att fattigdomen kommer att förvärras. Ansträngningarna att bidra till att de internationella utvecklingsmålen uppnås måste därför intensifieras. Ett av dessa mål är att halvera den andel människor som lever i extrem fattigdom . Inte minst de afrikanska länderna söder om måste få omvärldens stöd i strävandena att bekämpa fattigdomen. kommer i enlighet med den framlagda budgetpropositionen att öka koncentrationen på det övergripande målet att höja de fattiga folkens levnadsnivå. Ett uttryck för detta är vår ambition att bistånd motsvarande av BNI ska gå till de minst utvecklade länderna . Våra möjligheter att bidra till fattigdomsminskning ökar genom att den svenska biståndsbudgeten ökar. Ambitionen är att biståndet ska uppgå till av BNI så snart det statsfinansiella läget så medger. har beslutat att biståndsramen ska uppgå till av BNI samt till av BNI plus . Den parlamentariska utredningen om politik för global utveckling (Globkom) väntas lägga fram sitt betänkande med förslag om hur det svenska samarbetet för global utveckling kan förstärkas utifrån bl.a. det övergripande målet om fattigdomsbekämpning. EU och FN måste givetvis spela centrala roller. EG:s utvecklingssamarbete har fattigdomsbekämpning som det övergripande målet. Detta slogs fast genom ett gemensamt uttalande av rådet och kommissionen vid rådsmötet . Biståndsministrarna i EU-länderna höll ett extra möte för att diskutera de långsiktiga konsekvenserna av händelserna . Det rådde stor enighet om att vi nu måste stärka EU:s insatser för fattigdomsbekämpning. Jag lyfte själv fram bl.a. uppnåendet av 0,7-procentsmålet, vikten av minskade handelshinder genom en utveckling av "Everything But Arms"-initiativet, en snabb ratificering av och främjandet av dialogen mellan kulturer och civilisationer. fortsätter att arbeta för att FN ska bli en effektiv partner i det internationella utvecklingssamarbetet och förstärka arbetet mot fattigdomen i enlighet med den millenniedeklaration som antog . Vid FN:s generalförsamlings debatt om globala åtgärder mot terrorismen framhöll också bl.a. att utvecklingssamarbete och humanitärt bistånd är oumbärliga instrument i en långsiktig politik som grundas på en helhetssyn. kommer två viktiga möten som berör angelägna utvecklingsfrågor att hållas på högsta nivå: den internationella konferensen om utvecklingsfinansiering i och toppmötet i om hållbar utveckling. Det är av stor betydelse att EU och andra givarländer ytterligare fördjupar sitt engagemang i förberedelserna. De senaste veckornas händelser måste stärka beslutsamheten att nå verkliga och konkreta resultat vid dessa möten till gagn för världens utveckling och de fattiga.