ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · GO111305 · 2001-05-28 00:00:00 — Fråga 2000/01:1305 av () till miljöminister om pilotanläggning för produktion av etanol Politiken för att ställa om till en ekologisk hållbarhet kommer att minska miljöbelastning som den utgör en viktig tillväxtpotential och kan stärka det svenska näringslivet och öka sysselsättningen. Den globala marknaden för miljöteknik och resurssnåla produkter växer snabbt. Om och svensk industri går i spetsen för denna utveckling kan det ge konkurrensfördelar på dessa framtidsmarknader. En viktig förutsättning för detta är en pilotanläggning för att utveckla de bästa teknikerna och processerna för produktion av etanol baserad på skogsråvara. , och samt , , , och kommuner utgör ett centrum för forskning och produktion av etanol, med en anläggning i . Detta möjliggör också att den grundforskning som bedrivs av bl.a. och i kan testas i praktisk tillämpning. Genom denna satsning kan bli världsledande, inte bara i fråga om produktion av tunga fordon, utan även i teknik för produktion av bioalkoholer för tunga och lätta fordon och användning av bioalkoholer för dessa som ersättning för fossila drivmedel. Med hänvisning till ovanstående vill jag fråga miljöminister om ministern är beredd att medverka till en etablering av en pilotanläggning i för produktion av etanol baserad på skogsråvara.
fr · GO111306 · 2001-05-28 00:00:00 — Fråga 2000/01:1306 av () till miljöminister om forskning om förnybara drivmedel Det globala intresset för förnybara och lokalt producerade drivmedel ökar snabbt. Det gäller främst etanol, men även metanol och andra bioprodukter. Bakgrunden till behovet av förnybara drivmedel är given: Det finns ingen annan väg att gå om vi ska minska trafikens utsläpp av växthusgaser och det moderna industrisamhällets ensidiga beroende av bensin och diesel för transporter. Inom EU förväntas kraftig ökning av transporter och i är det officiella målet att varje familj bör ha tillgång till bil . Enligt FN förväntas den dagliga världsproduktionen av olja att öka från nuvarande 75 miljoner fat per dag till 125 miljoner fat per dag , där transportsektorn står för den största andelen av denna förväntade ökning. Denna situation erbjuder en unik möjlighet för industriell utveckling och miljöpolitik i . Vi ligger långt framme när det gäller teknik för att utvinna etanol ur jordbruksgrödor och skogsråvara. Potentialen för en framtida svensk bioalkoholindustri är större än danskarnas lyckosamma satsning på vindkraft. Med anledning av ovanstående vill jag fråga miljöminister om regeringen har några planer för satsningar på grund- och applicerad forskning inom cellulosabaserad etanol, metanol och DME så att vi kan inta en ledande ställning inom detta område.
fr · GO111307 · 2001-05-29 00:00:00 — Fråga 2000/01:1307 av () till miljöminister om hållbar transport- och miljöteknik I syfte att minska förbrukningen av fossila bränslen sker en snabb utveckling mot ökad energieffektivisering inom transportsektorn runtom i världen. Eftersom det totala transportarbetet förväntas öka snabbare än vad ny teknik hinner introduceras, tyder allt på att energiförbrukningen för transporter fortsätter att öka i hög takt. Det är därför nödvändigt att integrera utveckling av fordonsteknik med byggandet av nya system för förnybara drivmedel. Det internationella intresset ökar snabbt för denna industriella tillväxtfaktor, som innefattar hela systemkedjan från råvaruhantering och produktion till distribution och användning av fordon. har med sin långa tradition av industriellt skogsbruk, avancerad processindustri m.m. mycket goda möjligheter till en framträdande position i fråga om utveckling av hållbar transport- och miljöteknik globalt. saknas det dock svensk nationell strategi som tar fasta på potentialen inom detta område. Världen är i ett skriande behov av hållbara transportsystem och som industrination behöver nya tillväxtområden för framtida välfärd. Med anledning av ovanstående vill jag fråga miljöminister om regeringen har några planer på att fastställa en nationell strategi för forskning och utveckling av hållbar transport- och miljöteknik.
fr · GO111308 · 2001-05-29 00:00:00 — Fråga 2000/01:1308 av () till finansminister om skattebefrielse för bränsle i viss försöksverksamhet medges hel befrielse från energiskatt för bioetanol som används för inblandning i bensin och dieselolja och för etanoldelen i ETBE. S.k. FFV-bränsle är ett bränsle för drift av särskilt utvecklade fordon, Flexible Fuel Vehicles. FFV-bränsle består av etanol som tillsätts bensin som tändförbättrare. Eftersom bensintillsatsen är nödvändig för att det ska vara möjligt att kallstarta och köra en bensinmotor betraktas FFV-bränslet som ren etanol. hävdar dock att etanoldelen i detta bränsle ska beskattas med den reducerade energiskattesatsen. FFV-bränslet säljs vid pump under självkostnadspris, före täckning av hanterings- och investeringskostnader. Kostnaden för konsumenten är trots detta högre än för vanlig bensin. Situationen har lett till att utbyggnaden av stationer har stoppats, då inte ens den rörliga kostnaden täcks. Detta betyder en besvärande försening i processen av storskalig introduktion av . En skattebefrielse på tändförbättraren under tidsbegränsad försöksverksamhet gör det möjligt att täcka hanteringskostnaden för distributörerna samt att minska merkostnaderna för de konsumenter som väljer att köra miljövänliga etanolbilar. Klassning av dieseloljedelen i inblandningen till miljöklass1 skulle ytterligare sänka kostnaden. Jag vill fråga om finansminister är beredd att verka för skattebefrielse från energi- och koldioxidskatt på bränslen som används i viss försöksverksamhet samt miljöklassning av ett sådant bränsle.
fr · GO111309 · 2001-05-30 00:00:00 — Fråga 2000/01:1309 av () till socialminister om vinst vid produktion av välfärdstjänster I rapporten , som lades fram av i samband med deras kongress , framkom att privata vinstintressen måste ses som en förutsättning för ökad mångfald och valfrihet inom välfärdssektorn. delar uppfattning i frågan om att också vinstintressen måste tillåtas vid produktion av välfärdstjänster och motsatte sig kraftfullt det beslut som fattade . Att tillåta vinster att återgå till investerarna måste ses som en förutsättning för att investeringar ska komma till stånd, vilket i förlängningen leder till en ökad mångfald och valfrihet. Avser socialministern att lägga fram ett förslag om lagändring när det gäller det beslut som fattade avseende vinstintressen för akutsjukvården?
fr · GO111310 · 2001-05-30 00:00:00 — Fråga 2000/01:1310 av () till statsrådet om socialförsäkringars personkrets Från gäller en ny socialförsäkringslag. Den nya lagen innehåller bestämmelser om vem som ska omfattas av de sociala trygghetssystemen. Rätten till en förmån ska fr.o.m. grundas på bosättning eller förvärvsarbete. Den nya lagen säger att den som kommer till för att studera inte ska anses vara bosatt här. Undantag har gjorts för de som har utbildningsbidrag för doktorander. Som alltid med ny lagstiftning uppstår oförutsedda problem. Vilka i normalfallet brukar hanteras via undantag eller övergångsbestämmelser. Det exempel jag särskilt vill ta upp är i , som drivs i regi. Studenterna kommer från hela världen för att studera till kaptener och styrmän. En del har sina familjer med sig och hade tidigare rätt till både barnbidrag och föräldrapenning. fick de över de förmånerna indragna. (Beskedet från kom med en månads varsel.) Enligt proposition 1998/99:119 ingår WMU i den krets som omfattas av lagen om immunitet och privilegier i vissa fall (SFS 1976:661). Vilket för anställda vid innebär, att oavsett vilken nationalitet man har, familjemedlemmar uppbär barnbidrag och föräldrapenning. Motsvarande gäller dock från inte för de studerandes familjer. Min fråga till statsrådet är om statsrådet är beredd att verka för att de studerandes familjer vid i bildar en undantagskrets enligt samma princip som de anställdas familjer.
fr · GO111311 · 2001-05-29 00:00:00 — Fråga 2000/01:1311 av () till statsrådet om elektriska och magnetiska fält Den undersökning som på regeringens uppdrag gjorts för att kartlägga läget när det gäller elkänslighet och hälsorisker av elektriska och magnetiska fält var från början kritiserad för bristande opartiskhet och den slutliga rapporten är behäftad med en rad allvarliga brister: De som utfört undersökningen var tidigare kända för sina ställningstaganden, de ingick i Telias vetenskapliga råd, vilket innebär en jävssituation, de arbetade tillsammans med mobiltelefonibranschen och SSI med en teknisk rapport vilket undergräver tilltron till opartiskhet i utredningen. När det gäller själva rapporten kan konstateras att relevant forskning har utelämnats, att någon forskningsöversikt rörande elöverkänslighet inte gjorts, att ingen notis har tagits om de 438 personer som på RALF:s uppmaning skrev och berättade om sina problem, om hur de bemötts i den svenska sjukvården och av myndigheterna. Breven har inte kommenterats på ett korrekt sätt när de skickats till . Dessa brev är en samstämmig erfarenhet av hur det är att vara elkänslig och även om hur symtomen kan minskas. Ingenting skrivs om elsanering eller att undvika strålning. Såväl för de elkänsligas som för branschens skull bör rapporten underkännas och uppdraget göras om av opartiska utredare där hänsyn tas till all den forskning som finns och till erfarenheterna i de 438 brev som kommit från elkänsliga personer. Jag vill därför fråga: Vilka åtgärder avser statsrådet vidta för att få fram ett opartiskt och heltäckande beslutsunderlag när det gäller elkänslighet och hälsorisker av elektriska och magnetiska fält?
fr · GO111312 · 2001-05-29 00:00:00 — Fråga 2000/01:1312 av () till statsrådet om ytterområde ansökte till regeringen om att och dess dotterbolag, , och till regeringen skulle få utnyttja av bolagens vinstmedel. Avsikten var att pengarna skulle användas till upprustningar av offentliga platser i ytterstaden. Anledningen till att regeringen måste ge sitt godkännande beror på den lagändring som genomfördes innebärande att kommuner som använder vinstmedel från sina egna bostadsbolag får minskade generella statsbidrag i motsvarande grad. har utöver de investeringar som finns i ordinarie budget beslutat att i årets budget anslå ytterligare på upprustningar av nedslitna miljöer, i ytterstaden. Beloppet är detsamma som för . Därför är det mycket besynnerligt att regeringen avslår en satsning på ytterligare en ½ miljard som syftar till upprustning och förbättring av ytterstad. För inte är det väl så att regeringens avslag på ansökan från i Stockholmsfientlighet eller bristande respekt för de demokratiska valens utfall? Med anledning av ovanstående vill jag ställa följande fråga: Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att det ska vara möjligt för att förbättra miljön för de boende i ytterområden?
fr · GO111313 · 2001-05-28 00:00:00 — Fråga 2000/01:1313 av Per () till statsminister om otillåtna aktieinnehav Att äga aktier är något av den svenska befolkningen gör, på ett eller annat vis. Det är naturligtvis en mycket positiv och välståndsskapande individuell rättighet i en marknadsekonomi. Tyvärr omfattar den tydligen inte alla. har vi t.ex. sett hur ledande chefer inom ifrågasätts på grund av av sitt aktieinnehav i privata mediebolag. Att avskeda ledande personer inom statliga bolag på grund av deras aktieinnehav är en dålig och dyr affär för skattebetalarna. Dels förlorar det offentliga kompetenta medarbetare, dels tvingas man betala ut höga avgångsvederlag. Om nu så ändå är fallet borde regeringen tillse att åtgärder vidtogs för att undvika liknande, framtida fadäser. Antingen genom lagstiftning eller t.ex. genom att upprätta något slags "svart lista" över aktieinnehav som inte är tillåtet för chefer inom statliga verk och bolag. Det är viktigt att regeringen tydligt definierar vad som gäller, så att missförstånd undviks. Det skulle bespara enskilda personer lidande och skattebetalarna pengar. Vilka åtgärder avser statsministern vidta för att tillse att i möjligaste mån undvika att anställda inom statliga verk och bolag inte äger aktier som sedemera leder till att deras lämplighet ifrågasätts?
fr · GO111314 · 2001-05-30 00:00:00 — Fråga 2000/01:1314 av () till försvarsminister om värnpliktsutbildning ska Försvarsmakten spara , främst inom förbandsverksamheten. Detta som ett led i att försöka få ordning på sin ekonomi. Det är dock viktigt att sparandet sker på ett förnuftigt sätt. har ett tusental värnpliktiga inom marinen blivit erbjudna att få sluta än planerat. De värnpliktiga som godkänner hemförlovningen mister sin dagersättning och får dessutom ytterst lite tid på sig att planera sitt boende och sin försörjning vid den för tidiga hemkomsten. För de värnpliktiga som av olika anledningar inte kan eller vill sluta tidigare bör den kvarvarande utbildningstiden vara meningsfull. Vilka åtgärder avser försvarsministern att vidtaga för att de värnpliktiga som väljer att fullgöra sin plikt ska få en fortsatt meningsfull utbildning?
fr · GO111315 · 2001-05-30 00:00:00 — Fråga 2000/01:1315 av () till kulturminister om systematisk förstörelse av kulturminnesmärken i pågår en systematisk förstörelse av assyriska/syrianska och kaldéiska kulturminnesmärken i . Kyrkor och kloster, ett flertal över , har förstörts eller omvandlats till moskéer, ladugårdar och lagerlokaler. Detta värdefulla kulturarv är inte bara en fråga för assyrier/syrianer och kaldéer eller enbart för den turkiska regeringen. Det handlar om ett kulturellt arvegods som tillhör hela mänskligheten. Vad det handlar om är oerhörd respektlöshet och ett egenmäktigt handlande. Den turkiska regeringen som erhållit status av kandidatland i EU och önskar medlemskap i unionen måste rimligen upphöra med en så turkchauvinistisk kulturpolitik att den i princip kan sägas vara av samma skrot och korn som den talibanerna för i . Jag vill fråga kulturministern: Vad avser kulturministern att göra för att hejda förstörelsen av det assyriska/syrianska och kaldíska kulturarvet i ?
fr · GO111316 · 2001-05-30 00:00:00 — Fråga 2000/01:1316 av () till utrikesminister om assyriers/syrianers och kaldéers rätt att beöka Åtalet mot syrisk-ortodoxe prästen väckte bred internationell uppmärksamhet. Det slutliga frikännandet föranleddes av denna uppmärksamhet. Den turkiska staten såg sig tvingad att låta säkerhetsdomstolen i att lägga ned åtalet mot Akbulut. debatterade förstörelsen av det assyrisk-syrianska och kaldéiska kulturarvet i . Den turkiska staten har reagerat med förbittring på de ökande kraven på förändringar i . Den har utfärdat ett dekret med restriktioner för alla assyrier-syrianer och kaldéer från , som vill besöka sina förfäders byar i sydöstra . Ungdomar, som söker sin identitet och som på grund av kriget i sydöstra inte kunnat besöka sina hembyar, förbjuds nu att söka sina rötter och sitt kulturarv. Mot bakgrund av ovanstående vill jag fråga utrikesministern: Vilka initiativ kommer ministern att vidta för att få den turkiska staten att upphäva det dekret som förbjuder assyrier/syrianer och kaldéer att söka sina rötter och besöka sina hembyar i ?
fr · GO111317 · 2001-05-30 00:00:00 — Fråga 2000/01:1317 av () till statsrådet om är en överenskommelse mellan EU:s medlemsländer om vilken stat som har ansvaret för prövningen av en ansökan om asyl som framställs i något av EU:s medlemsländer. En förutsättning för att ska uppnå sitt syfte är att en harmonisering görs av EU-ländernas asylrätt. Så långt har EU:s medlemsländer ännu inte kommit. bedömer olika länder asylsökandes skäl på olika sätt. Detta problem drabbar asylsökande i som av olika skäl passerat länder med annan flyktinglagstiftning. och behandlar exempelvis flyktingar från på olika sätt. sänder dem tillbaka till , medan låter dem stanna. Situationen i och för tjetjenier i är mycket svår. ger en möjlighet, men absolut ingen skyldighet för att överlämna asylsökande till annat EU-land. Det finns ingenting som hindrar att låter bli att tillämpa i vissa fall. Med anledning av det ovan anförda vill jag ställa följande fråga till statsrådet : Avser statsrådet att se över den svenska tillämpningen av i syfte att skapa större utrymme för att av humanitära skäl låta asylprövningen ske i i de fall där det är uppenbart att första asylland tillämpar en annan asylrättslig praxis än den svenska?
fr · GO111318 · 2001-05-30 00:00:00 — Fråga 2000/01:1318 av (m) till justitieminister om arvsrätten Allmänna arvsfonden stöder en rad ändamål som är långt ifrån vad som vanligen förekommer i testamenten. De medel som kunde tillfallit släktingar blir i stället en förstärkning av statskassan. Arvsfondens roll som arvinge kan därför starkt ifrågasättas. Det framstår som principiellt oriktigt att staten träder in som arvinge, trots att det kan finnas släktingar till den avlidne utanför dödsbodelägarkretsen. Allrahelst som egendomen kan komma att användas till ändamål som den som efterlämnar arvet kanske inte särskilt hade avsett @ eller ens haft intresse av. Det vore i dagens samhälle mer befogat att förstärka familjens och släktens känslomässiga och praktiska betydelse. Ett sätt är att utvidga arvsrätten till att omfatta kusiner. Vad avser statsrådet göra för att utvidga arvsrätten och förhindra att lediga arv tillfaller staten framför identifierbara släktingar?
fr · GO111319 · 2001-05-30 00:00:00 — Fråga 2000/01:1319 av () till justitieminister om avvikelser från rättspsykiatrin Det förekommer att patienter dömda till rättspsykiatrisk vård avviker ifrån den vårdenhet där de vårdas. Exempelvis avvek 47 patienter från rättspsykiatriska klinik . Ofta far såväl medmänniskor som de rymda patienterna illa av de gärningar som utförs när patienterna har rymt från vårdenheten. Med anledning av ovanstående vill jag ställa följande fråga till justitieministern: Vilka åtgärder avser justitieministern att vidta för att öka rättstryggheten inom den rättspsykiatriska vården?
fr · GO111321 · 2001-05-30 00:00:00 — Fråga 2000/01:1321 av () till statsrådet om kommentarmaterial om utvecklingssamtal gav regeringen i uppdrag att ta fram ett kommentarmaterial kring utvecklingssamtal och skriftlig information till föräldrar och elever. Skriften skulle innehålla information om lagstiftningen och redovisa goda exempel på hur skriftlig information kan användas för att ge en nyanserad och framåtsyftande bild av elevens studieutveckling. Bakgrunden var den diskussion som bl.a. förts i om hur skriftlig information får se ut. Statsrådet uttalade då att "det finns så många bra idéer på det här området som förtjänar att föras vidare" samt "min uppfattning är att det finns stort utrymme för att använda skriftlig information på ett konstruktivt sätt som komplement till utvecklingssamtalen, utan att det handlar om att sätta betyg." visar det sig att inte ämnar genomföra uppdraget. Vilka konkreta åtgärder tänker skolministern vidta för att regeringsuppdraget ska fullföljas och konkreta exempel tas fram?
fr · GO111322 · 2001-05-31 00:00:00 — Fråga 2000/01:1322 av () till socialminister om pensionsavgångar inom hälso- och sjukvården Den svenska hälso- och sjukvården har stora problem med brist på adekvat utbildad personal. Inom de kommande fem- till tioårsperioderna riskerar problemen att förvärras på grund av personalens åldersstruktur. Exempelvis är endast fem av landets kirurger under medan antalet kirurger är 1168. är det allt vanligare att läkare väljer att pensionera sig vilket ytterligare kommer att försvåra bristen. Ytterst kommer bristen av kirurger att drabba patienterna med ytterligare förlängda väntetider på operation som följd. Med anledning av ovanstående vill jag ställa följande fråga till socialministern: Vilka åtgärder avser socialministern att vidta för att hälso- och sjukvården och ytterst patienterna ej ska drabbas negativt av de stora pensionsavgångar som kommer att ske ?
fr · GO111323 · 2001-05-30 00:00:00 — Fråga 2000/01:1323 av () till socialminister om utsatta kvinnor Våld mot kvinnor och flickor är det yttersta uttrycket för kvinnors underordning. Det är ett våld som pågår, både i det offentliga och det privata rummet. På olika sätt har detta uppmärksammats och åtgärder vidtagits och det återstår fortfarande mycket att göra. När det gäller våld och sexuella övergrepp mot funktionshindrade kvinnor och flickor råder det en stor tystnad. Frågan är i det närmaste tabu. Att ha ett funktionshinder innebär ofta ett beroendeförhållande till andra. Det är ett beroende som kan leda till kränkningar och dölja dem för utomstående. Vissa funktionshinder gör kvinnor och flickor mer utsatta t.ex. en synskadad eller rörelsehindrad person kan ha svårt att freda sin kropp på grund av sitt funktionshinder. Kvinnor och flickor med ett intellektuellt eller psykiskt funktionshinder kan det finnas andra svårigheter för när det gäller gränssättning och som kräver att omgivningen är trygg. De möjligheter till hjälp och stöd för utsatta kvinnor och flickor som finns är oftast inte anpassade till funktionshindrades situation och speciella förutsättningar varför dessa kvinnors och flickors utsatthet inte uppmärksammas. Det gäller både som individer och som grupp. Mot bakgrund av ovanstående vill jag därför fråga socialminister : Vilka åtgärder tänker ministern vidta för att uppmärksamma våld och övergrepp mot funktionshindrade kvinnor och flickor?
fr · GO111324 · 2001-05-31 00:00:00 — Fråga 2000/01:1324 av () till justitieminister om otrygghetstalen har undersökt hur det står till med tryggheten i nordvästra . Resultatet är nedslående. Var femte landskronabo har exempelvis avstått från att gå på lokal eller åka kollektivt, på grund av otrygghet. av dem har utsatts för våld . Det är dubbelt så många som riksgenomsnittet. Var fjärde invånare i , och är oroliga för att de ska utsättas för överfall eller misshandel. Nästan var femte klippanbo upplever problem i sitt bostadsområde med rasister och främlingsfientliga personer. Enligt ska de s.k. medborgarundersökningarna med tiden täcka hela landet. De ska göras så ofta och så enhetligt att underlaget kan bilda en databas med användbar information. är drygt hälften av landets kommuner undersökta. Att lägga upp en databas över hur otrygga människor känner sig på olika håll i landet är gott och väl. Det huvudsakliga torde dock vara att minska de skrämmande höga otrygghetstalen. Se till att samhället blir tryggare helt enkelt! Vad avser justitieministern vidta för åtgärder för att medborgarnas otrygghet ska minska?
fr · GO111331 · 2001-05-31 00:00:00 — Fråga 2000/01:1331 av (c) till socialminister om läkemedel för behov under utlandssemester Öppna gränser och fri rörlighet för människor inom EU är begrepp som medborgarna förknippar med medlemsskapet i EU. I verkligheten ser situationen ut på ett annat sätt. Enligt reglerna i måste alla svenska utlandsresenärer kunna visa intyg från att deras starkaste mediciner verkligen är till för personligt bruk. Sådana intyg krävs för 263 olika medicintyper, som finns med på lista över narkotikaliknande läkemedel. Bland dessa läkemedel finns såväl amfetamin, morfin som kokain. Men också för olika typer av sömnmedel krävs myndighetsattester @ bl.a. för Imovane, Rohypnol, Sobril, Xanor, Mogadon, Diazepam, Temesta, Halcion, Stilnoct, Apozepam, Zopiklon och Flunitrazepam. Dessutom kan det krävas intyg för läkemedel med det narkotikaklassade ämnet kodein. Enligt ska varje lands myndighet utfärda intyg för medborgare som av medicinska skäl behöver narkotiska läkemedel, intyg som de kan visa upp vid inresa till andra länder. Det är av största vikt att beslut som ska verkställas är lätta att följa och följa upp. Vilka åtgärder är ministern beredd att vidta för att minska det administrativa arbete som reglerna i medför för de svenska myndigheterna och den enskilde utlandsresenären?