ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · GO11950 · 2001-03-21 00:00:00 — Fråga 2000/01:950 av () till försvarsminister om flytt av Jag har tidigare, i två frågor, undrat hur den beslutade flytten av , från till , fortgår. Jag har ställt frågorna med utgångspunkt från rapporter över flyttverksamhetens försening och rapporter att investeringskostnaderna i beräknats till ca 800@850 miljoner. Svaren från statsrådet har varit lugnande och det senaste löd: "Jag har ånyo erfarit från Försvarsmaktens högkvarter att lokaliseringen fortgår enligt den planering som myndigheten beslutat". kommer nya rapporter om kraftiga förseningar, men jag har förstås statsrådets ord klingande om att allt går enligt tidsplanerna @ och enligt kostnadskalkylerna. Vilka åtgärder avser statsrådet att vidtaga för att flytten av ska hållas inom den tidsram som satts ut?
fr · GO11951 · 2001-03-20 00:00:00 — Fråga 2000/01:951 av () till justitieminister om effektivare rättsväsende Justitieministern har uttalat ambitionen att effektivisera rättsväsendet, snabba upp rättsprocessen och öka antalet uppklarade brott. Det är mycket vällovligt och runtom i landet har uttalandena fött en mängd idéer bland dem som är direkt involverade i rättsapparaten. När jag besökte polisen i väckte de ett förslag till effektivisering som jag tycker verkar intressant. Det går ut på att genomföra en lagförändring som gäller enkla brott med endast böter i straffskalan. Förslaget innebär att polisen genast skulle kunna skriva ut en böteslapp till den som exempelvis grips för snatteri och erkänner. Ett sådant system skulle inte belasta åklagare och domstolar i onödan och därmed ge dem ökat utrymme för att ta itu med allvarligare brott. Vad avser justitieministern vidta för åtgärder för att förenkla handläggning av enkla brott där brottslingen erkänner?
fr · GO11952 · 2001-03-23 00:00:00 — Fråga 2000/01:952 av () till socialminister om missbruksproblem inom äldreomsorgen ägnas äldrefrågorna stor uppmärksamhet i vårt land. har antagit regeringens förslag till mål och inriktning för äldrepolitiken. utvärderar och följer upp olika verksamheter inom äldreomsorgen och Äldreberedningen arbetar med långsiktiga utvecklingsfrågor för äldrepolitiken. En fråga som sällan uppmärksammas är missbruks- och drogproblem hos äldre människor. På , i gruppbostäder och på vårdhem "blandas" ofta äldre personer med missbruk med personer utan den problematiken. Miljön blir orolig, skrämmande och upplevs ibland som hotfull. De äldre, deras anhöriga och personalen känner vanmakt i dessa situationer. Behovet av stöd och kompetens/metodutveckling för personalen är stort. Det gäller även personalgrupperna inom arbetsområde. Vård, behandling, boende alternativ behöver tillskapas för drogavvänjning av äldre missbrukare. Mot bakgrund av ovanstående vill jag fråga socialministern: Vilka åtgärder avser ministern vidta för att åtgärda detta växande problem inom äldreomsorgen?
fr · GO11953 · 2001-03-23 00:00:00 — Fråga 2000/01:953 av () till statsrådet om I Rapport visades ett inslag om handläggning av uppehållstillstånd på . En man med palestinskt ursprung har sökt uppehållstillstånd av anknytningsskäl. Handläggaren i det aktuella ärendet såg det som sin uppgift att ringa upp kvinnan och varna henne för "arabiska män". Samtalet, som kvinnan bandat, visade med all önskvärd tydlighet på handläggarens fördomar mot människor med utländsk härkomst. De fördomar som handläggaren luftade står i konflikt med de värderingar som säger sig arbeta efter. Verkets filosofi sammanfattas på följande sätt: Vi värnar mänskliga rättigheter och underlättar internationellt utbyte. Vi står för humanitet och respekt, rättssäkerhet och engagemang. Att inte lever upp till dessa värderingar är helt oacceptabelt och riskerar att urholka förtroendet för verkets arbete. Mot bakgrund av ovanstående vill jag fråga statsrådet följande: Vilka åtgärder avser statsrådet vidta för att det i instruktioner ska framgå att verkets arbete ska genomsyras av rättssäkerhet?
fr · GO11954 · 2001-03-23 00:00:00 — Fråga 2000/01:954 av () till socialminister om handlingsplaner mot kvinnomisshandel infördes §8a i socialtjänstlagen (SoL) som innebär bl.a. att särskilda handlingsplaner bör utarbetas inom arbete med kvinnor som utsatts för våld. i har redovisat en rapport om hur §8 i SoL om och hur denna implementerats i kommunerna i . Där konstateras det att påfallande många kommuner fortfarande inte har handlingsplaner eller beredskap för att kunna möta misshandlade kvinnor enligt lagens intentioner. Det är troligt att landets övriga kommuner har motsvarande situation trots att insatser gjorts på nationell nivå och att uppföljningar gjorts. Jag vill därför fråga statsrådet : Vilka åtgärder tänker regeringen vidta för att säkra att §8 i socialtjänstlagen konkretiseras genom handlingsplaner och åtgärdsprogram i samtliga kommuner?
fr · GO11955 · 2001-03-23 00:00:00 — Fråga 2000/01:955 av () till statsrådet om maxtaxan står fast i kritiken mot att regeringens och stödpartiernas beslut om maxtaxa på dagis centraldirigerar både kommunerna och de enskilda familjerna. Det blir dessutom en dyr reform som särskilt gagnar höginkomsttagare och den tillmötesgår inte familjer som önskar flexibla former för sin barnomsorg. Hos många kommuner pågår nu arbetet med att beräkna de ekonomiska konsekvenserna av ett eventuellt införande av maxtaxa inom barnomsorgen. Tillämpningsanvisningar saknas helt till beslutet och kommunerna har av departementet fått svaret att det är upp till varje kommun att lösa dessa frågor. Det torde innebära att visa tillämpningsfrågor inte får sin lösning förrän vi fått fram något utslag i länsrätt eller praxis. En viktig fråga är hur kommunerna ska beräkna nedsättningen av avgiften för barn i behov av särskilt stöd, vilka har rätt till 15 timmars avgiftsfri vistelse i förskolan. Någon vägledning finns inte heller vad som ska beräknas som avgiftsgrundande speciellt för de kommuner som inte har en inkomstrelaterad taxa. Med utgångspunkt från det anförda är min fråga: Vilka åtgärder är statsrådet beredd att vidta för att underlätta för de kommuner som inför maxtaxan, med avseende på de exempel jag här har nämnt?
fr · GO11956 · 2001-03-23 00:00:00 — Fråga 2000/01:956 av () till statsrådet om gränssamarbete I finns det många företagare som arbetar gränsöverskridande. kan dessa få problem då norska och svenska regler inte är harmoniserade. I finns det exempelvis ett nystartat företag som tecknat avtal med ett kraftföretag om service av deras ledningsnät. Företaget ska arbeta med kundnära tjänster som t.ex. fällvakt, kabelanvisningar, mätaravläsningar, mätarbyten mm. Det finns ett femtontal kunder på den norska sidan av gränsen som omfattas av avtalet. motsvarighet till det svenska elsäkerhetsverket har avslagit denne företagares ansökan, med motiveringen att han inte haft sin behörighet registrerad hos uppdragsgivaren . sätt att se på lagstiftningen är att det räcker med att kunna uppvisa svensk behörighet för att kunna få en norsk dito. Norska myndigheter menar att han måste ha varit registrerad hos något företag . Den drabbade företagaren har haft svensk behörighet . Det är viktigt med gemensamma regler för konkurrensneutralitetens skull. Enligt uppgift har en överenskommelse varit på väg, men skjutits upp i väntan på en EU-överenskommelse. Vad avser handelsministern vidta för åtgärder för att ska godta de svenska reglerna för elbehörighet i avvaktan på EU-regler i frågan?
fr · GO11957 · 2001-03-23 00:00:00 — Fråga 2000/01:957 av () till statsrådet om arbetskraftens ökade rörlighet i I och framför allt i finns många människor med uppehållstillstånd, men med utomeuropeiskt medborgarskap. Dessa människor är förvisade till att enbart kunna ta arbete i . När vi nu arbetar för en integrerad arbetsmarknad i är detta en fråga som måste lösas. Det är oförsvarbart att vissa människor inte ska kunna söka arbete på den danska sidan. Mot bakgrund av ovanstående vill jag ställa följande fråga till handelsministern: Vilka åtgärder avser statsrådet vidta för att möjliggöra för alla de som bor i , även de med uppehållstillstånd och utomeuropeiskt medborgarskap att arbeta i hela ?
fr · GO11958 · 2001-03-23 00:00:00 — Fråga 2000/01:958 av () till miljöminister om tillsynsavgifter Vid en interpellationsdebatt i kammaren diskuterade jag och miljöministern hur schablonmässiga tillsynsavgifter kan slå mot små och medelstora företag. Miljöministern framförde under debatten att han var beredd att gå tillbaka till departementet för att de över tillämpningen ytterligare. Mot bakgrund av ovanstående vill jag fråga miljöministern följande: Vilka åtgärder avser statsrådet vidta med anledning av det tidigare beskedet i frågan om att över tillämpningen för små och medelstora företag?
fr · GO11959 · 2001-03-23 00:00:00 — Fråga 2000/01:959 av () till näringsminister om Kust-till-kust-banan Kust-till-kust-banan har en central roll för utvecklingen inte minst i sydöstra . Banan är i stort behov av upprustning. Det gäller bl.a. sträckan Emmaboda@Karlskrona. Men i stället för en upprustning har det skett en kraftig försämring. Ett exempel är att X2-tågen mellan och har ersatts med dieseldrivna motorvagnar. Banans standard på den sträckan är helt otillräcklig. Det finns ett antal goda exempel på hur järnvägsinvesteringar har stärkt järnvägens konkurrenskraft och bidragit till en positiv utveckling i kommuner och regioner. Det är också så att ju längre nödvändiga investeringar dröjer desto svårare blir det att vända utvecklingen. Jag vill fråga ministern vilka åtgärder han är beredd att vidta för en upprustning av Kust-till-kust-banan på sträckan Emmaboda@Karlskrona.
fr · GO11960 · 2001-03-23 00:00:00 — Fråga 2000/01:960 av () till näringsminister om EU-bidrag till kärnkraft Genom Euratom stöder EU:s medlemsstater uppbyggnad av kärnkraftsanläggningar i öst som medlemsländerna själva beslutat att rikta in sig på en politik för förnybar energi och hållbara system. Detta är som jag ser det klart motsägelsefullt, om man inte vill se det som rent cyniskt: att stödja den nukleära industrin i de egna länderna och låta länder utanför gemenskapen producera med icke förnybara system den energi som vi sedan kan importera för våra behov. I ett öppet brev till kommissionen skriver ett antal väst- och östeuropeiska miljöorganisationer att de oroar sig för den aviserade ökningen av Euratoms utlåningsbelopp (upp till 6 miljarder, öronmärkta för byggande av kärnkraftverk). De klagar också på själva beslutsförfarandet inom Euratom: har inte ens informerats. Beträffande vilka objekt som kan komma ifråga för lån räknar man upp Mochovce i och Kalinin i liksom Cernavoda i samt pekar på det svåra eller omöjliga i att där garantera att en säkerhetsstandard som den i väst kan uppnås eller upprätthållas. I har vi nu påbörjat kärnkraftsavvecklingen och just invigt ett nytt världsledande havsbaserat vindkraftprojekt. Min fråga till näringsministern blir: Vad avser ministern att vidta för åtgärder för att påverka EU:s utlåning av medel till kärnkraftsanläggningar så att Euratoms politik kommer att stå i överensstämmelse med den energipolitik som EU-länderna med i spetsen står bakom?
fr · GO11961 · 2001-03-23 00:00:00 — Fråga 2000/01:961 av () till kulturminister om har efter sex säsonger etablerat sig i branschen och hos publiken. Verksamhetens omfattning kan väl mäta sig med i vad gäller antalet föreställningar och mängden publik. hade t.o.m. fler besökare, 229000, än , 199000, . genomförde 196 föreställningar på att jämföra med 223. Men när det gäller offentliga bidrag så upphör likheterna. erhåller 293 miljoner medan får 165 miljoner. Det kan inte vara rimligt att ska få mer i samhällsbidrag än . Att är en riksinstitution medan är en donation är ingen godtagbar förklaring. Bägge har ett liknande utbud och behövs @ varför då särskilja den ena framför den andra? Göteborgarna har ända sedan starten visat initiativkraft genom att arbeta målmedvetet för att nå den breda publiken i såväl som utanför . Detta har man lyckats med då ungefär hälften av alla besökare kommer från orter utanför . har även visat i studier att av den vuxna befolkningen i med omnejd återkommande gör minst ett besök på . Därmed har operan bredare samhällsförankring än Nya såväl som . Det är dessutom uppenbarligen en angelägenhet för hela regionen. Vad avser ministern göra för att förstärka och undvika denna snedfördelning av statliga medel?
fr · GO11962 · 2001-03-23 00:00:00 — Fråga 2000/01:962 av () till statsrådet om bostadsbidraget Många enskilda människor i svåra livssituationer hamnar i kläm mellan olika välfärdssystem. har vi kunnat läsa om ett sådant fall i . Det är en kvinna vars man avled i en bilolycka för sedan. Hon har en son med den avlidne maken. Efter olyckan har kvinnan blivit sjuk och är oförmögen att jobba mer än deltid. Försäkringen efter hennes döde make får inte användas till levnadsomkostnader. Däremot läggs av kapitalet och hela räntan på hennes inkomst. Det utestänger henne också från socialbidrag eftersom försäkringen räknas som förmögenhet. Alla berörda myndigheter har ett ansvar för att utsatta medborgare inte kränks. Men frågan inställer sig om det inte också behövs en översyn av regelverket för bostadsbidraget. Reglerna för bostadsbidrag gör att av kvinnans försäkring läggs på hennes inkomst. Om den bidragsberättigade eller något av barnen har en förmögenhet på mer än 100000kr läggs av den del av förmögenheten som överstiger 100000kr till den bidragsgrundande inkomsten. Det kan anses rimligt när förmögenheten är tillgänglig för den bidragsberättigade men knappast i det här fallet när en överförmyndare ansvarar för förmögenheten och den inte är åtkomlig för kvinnan och hennes son. Mot bakgrund av det ovan nämnda vill jag fråga om statsrådet avser att se över reglerna för bostadsbidraget i syfte att förhindra fler liknande tragiska fall .
fr · GO11963 · 2001-03-23 00:00:00 — Fråga 2000/01:963 av () till justitieminister om borttappade eller stulna pass Vid , , utlänningsnämnd uppger man att ca 30000 svenska pass försvinner, tappas bort eller blir stulna . RPS har undersökt om det finns någon speciell kategori människor som blir av med sina pass och har kunnat urskilja tre grupper som är särskilt utsatta; tidigare utländska medborgare, unga kvinnor samt gravt kriminella personer. Ett förfalskat pass kostar ca , dvs. nästan 35000kr på den svarta marknaden. Passförfalskning är således en lukrativ affär. Medan däremot uppklarandeprocenten är låg. Ett annat fenomen som jag vill nämna är s.k. look-alike-pass, pass som lånats ut till personer som liknar passinnehavaren. Mellan 400@500 sådana svenska pass beslagtas vid utländska passkontroller, när bedrägeriförsöket avslöjas. Frågan är då vad som görs i form av inte minst riktade åtgärder där frekvensen är påfallande hög, för att komma till rätta med nuvarande situation. Det är angeläget att man analyserar frågan med försvunna pass, för att få ett fullgott underlag för kommande åtgärder. Borttappade och/eller försvunna pass kräver betydande utredningsresurser och övrigt administrativt merarbete såväl i som på våra utlandsmyndigheter. Min fråga är vilka åtgärder justitieminister ämnar vidta för att komma till rätta med frågan om borttappade och/eller stulna pass.
fr · GO11964 · 2001-03-23 00:00:00 — Fråga 2000/01:964 av Skånberg (kd) till justitieminister om förordnande av vigsel- och partnerskapsförrättare För att bli förordnad till vigselförrättare eller partnerskapsförrättare, måste två olika lagar beaktas. Dessa är respektive lagen om registrerat partnerskap. Vigselförrättaren eller partnerskapsförrättaren kan välja att vara förordnad enligt båda lagarna eller enbart enligt den ena lagen. En vigselförrättare behöver inte vara förordnad enligt lagen om registrerat partnerskap och vice versa. Vigsel- eller partnerskapsförrättaren måste således inte acceptera att bli förordnad enligt båda lagarna . Enligt beslut i ska det vara tvingande för en vigsel- eller partnerskapsförrättare att vara förordnad enligt båda lagarna. Detta strider mot gällande lagstiftning som inte ställer krav på att en vigsel- eller partnerskapsförrättare måste acceptera att bli förordnad enligt båda lagarna . Det bör, även fortsättningsvis, vara upp till vigsel- och partnerskapsförrättarna att själva, i likhet med rådande lagstiftning, välja om man vill förrätta vigslar eller registrerade partnerskap, eller både och. Vilka åtgärder avser ministern vidta för att förhindra att vigsel- och partnerskapsförrättare måste vara förordnade enligt både och lagen om registrerat partnerskap?
fr · GO11965 · 2001-03-23 00:00:00 — Fråga 2000/01:965 av () till jordbruksminister om skatten på dieselbränsle inom jordbruket utlovade regeringen att delar av lantbrukets ryggsäck skulle lyftas av, detta i form av att skatten på dieselolja som används som bränsle i jordbruket skulle återföras till jordbruket. efter många månaders väntan har vi ännu inte sett av några förslag från regeringen. är det viktigt att regeringen ger rätt signaler till jordbruksnäringen, den näring som man talar så vackert om i olika sammanhang. Kom med ett enkelt och lätthanterligt förslag, önskemålet är att det ska vara en skattesänkning på dieseloljan. Att först ta in skatten och sedan portionera ut den igen till lantbrukarna måste ju vara byråkratiskt och helt onödigt. Lantbrukarna behöver inte mer av blanketter och byråkrati utan vill ha enklare regler. Min fråga till jordbruksminister är därför: När kommer förslaget om kompensationen till lantbrukarna i form av minskad skatt på dieseloljan som används i jordbruket?
fr · GO11966 · 2001-03-23 00:00:00 — Fråga 2000/01:966 av () till socialminister om kejsarsnitt Vart sjunde barn föds med kejsarsnitt. Andelen kejsarsnitt, såväl planerade som akuta, ökar dock. Denna trend verkar inte mattas av, vilket framgår av kvinnoklinikernas årsrapport . 1990 skedde 10,av alla födslar med kejsarsnitt. 1995 hade den siffran ökat till och 1999 var man uppe i 14,, enligt tidningen . Ett av fem planerade kejsarsnitt sker utan medicinskt motiv, något som oroar en enad läkarkår. anser att en naturlig förlossning är det bästa för modern, eftersom ett kejsarsnitt innebär ökad risk för blödningar, proppar och dödlighet. De ökade riskerna för komplikationer gäller emellertid inte bara modern, utan även barnet. De barn som fötts med kejsarsnitt är överrepresenterade på neonatalavdelningarna. Då de medicinska riskerna vid kejsarsnitt inte kan betraktas som försumbara, blir min fråga följande: Vad avser ministern göra för att de kejsarsnitt som görs ska ske på medicinska grunder?
fr · GO11967 · 2001-03-20 00:00:00 — Fråga 2000/01:967 av () till jordbruksminister om märkning av burägg bestämdes i EU att märkningen av ägg från höns i bur ska bli lika obligatorisk som dagens märkning är för ägg från frigående höns @ ett efterlängtat besked. En tydlig märkning gör det lättare för konsumenten att välja i butiken. Just nu diskuterar enligt uppgift hur buräggsmärkningen ska se ut. är ordförande och man håller på att rejält krångla till det för konsumenterna. Man diskuterar att ägg från de sk. inredda burar, som godkänts i , ska ha en märkning som i översättning säger från berikade burar. Detta blir vilseledande för kunden. Höns som går i frigående system, och som märks Ägg från frigående hönor inomhus, Ägg från frigående höns utomhus eller Ekologiska ägg har nämligen reden de också. En konsument kan luras att tro att de enda hönor, som har rede är de från berikade burar och att de därför skulle vara att föredra. Informationen blir inte tydlig. Varför krångla till det? Om man nu absolut vill skilja mellan vanliga burar och de av veterinärer och etologer så hårt kritiserade s.k. berikade burarna borde benämningen Berikade burar duga. Jag vill fråga: vilka åtgärder avser ministern ta för att märkningen av burägg blir så enkel och tydlig som möjligt för konsumenterna?
fr · GO11968 · 2001-03-27 00:00:00 — Fråga 2000/01:968 av () till försvarsminister om skjutfält Vid en interpellationsdebatt sade statsrådet följande om skjutfälts "framtid": "Sammantaget kan konstateras att den nuvarande bevaknings- och säkerhetsnivån kommer att bibehållas även efter det att de inneliggande värnpliktiga rycker ut ". Det var ett svar som kändes positivt för största övnings- och skjutfält. Men kommer @ tyvärr @ nya signaler från högkvarteret och i mina ögon går dessa direktiv på kollisionskurs mot statsrådets åsikt. kom ett mejl från högkvarteret där det kommer order på att "vakt vid övnings- och skjutfält skall avskaffas" och det heter också i samma order att inga anställningar av vaktchefer ska ske vid skjutfält. Signalen uppfattas nu @ bl.a. i @ som en signal på en nedtrappning av verksamheten där. De nya signalerna stämmer ju inte med vad statsrådet tidigare framfört i debatter kring skjutfältet. Och olika turer ger konstiga signaler till och om skjutfältet. Avser statsrådet att vidtaga åtgärder så att inriktningen också fortsättningsvis ska vara att skjutfält bibehålles och utvecklas?
fr · GO11969 · 2001-03-27 00:00:00 — Fråga 2000/01:969 av () till försvarsminister om helikopterenheten på Försvarsmaktens helikoptrar är kvalificerade rörliga resurser i kriser och krig men har även genom stöd till det civila samhället inom sjukvård, räddningstjänst, sjö-, fjäll- och flygräddning samt transportverksamhet stor betydelse i vårt fredstida samhälle. Inför förra årets försvarsbeslut (prop. 1999/2000:30) krävde att det borde finnas en permanent helikopterenhet på även för att möjliggöra fortsatt och regelbunden samverkan med stridskrafter i västerhavet och för att långsiktigt tillgodose samhällets behov av mångsidigt användbara helikoptrar för olika räddningsinsatser. beslöt (bet. 1999/2000:FöU2) att helikopterenheten skulle vara kvar vilket även anges i det ändrade regleringsbrevet . Min fråga till försvarsminister : Vilka åtgärder ämnar statsrådet vidta så att ett helikopterförband på kan utvecklas för räddningsverksamhet och sjöoperativ marin samverkan i enlighet med riksdagsbeslutet?
fr · GO11970 · 2001-03-22 00:00:00 — Fråga 2000/01:970 av () till justitieminister om rekryteringen till högskolan Vi har fått ta del av uppgifter om att rekryteringen till den svenska bidrar till en sned könsfördelning, då en majoritet av de antagna är män. är en viktig instans i vårt samhälle, inte minst när det handlar om att skapa trygghet, motverka otrygghet och upprätthålla ett rättvist och jämlikt rättsväsende. Därför är det också viktigt att poliskårens sammansättning speglar hur samhället ser ut. Här spelar naturligtvis rekryteringen till en viktig roll, både när det gäller fördelningen mellan kvinnor och män men också när det gäller att rekrytera personer med olika etniskt ursprung. Det handlar om att skapa förtroende för den för samhället så viktiga polismyndigheten. Med anledning av ovanstående vill jag ställa följande fråga till justitieministern: Vad avser statsrådet vidta för åtgärder för att rekryteringen till på ett bättre sätt återspeglar hur samhället ser ut?
fr · GO11971 · 2001-03-16 00:00:00 — Fråga 2000/01:971 av () till finansminister om skatten för lågavlönade Ensamstående, lågavlönade mammor i , har minst i EU att leva av när skatten är betald. I genomsnitt går av inkomsten för denna grupp till skatt och sociala avgifter. Den jämförelsen med de andra länderna inom EU får statsministern sig förelagd under pågående . menar att skattebördan för lågavlönade ligger högt över EU-genomsnittet i bl.a. och att detta, kopplat till höga marginaleffekter inom transfereringssystemen, gör att många riskerar att hamna i en fattigdomsfälla. har meddelat att den inte anser att bl.a. gjort tillräckligt i denna fråga. Flera länder inom EU håller just nu på med att reformera sina skattesystem. I har däremot endast begränsade skattesänkningar genomförts. På grund av att så lite gjorts riskerar många människor i att drivas in i bidragsberoende. Mot bakgrund av ovanstående vill jag fråga statsrådet följande: Vilka åtgärder avser statsrådet vidta för att skatten för lågavlönade sänks så att fler har möjlighet att leva på sina inkomster i stället för bidrag?