ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
frs · GO12542 · 2001-01-26 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:542 om förenklat förfarande för att avsluta bolag har frågat finansminister vilka åtgärder han ämnar vidta för att förenkla förfarandet vid avslutande av bolag. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på frågan. Avveckling av bolag sker normalt antingen genom konkurs eller genom likvidation. fanns det förenklade förfaranden för båda dessa institut, s.k. fattigkonkurser och fattiglikvidationer. Dessa avskaffades dock på grund av risken för att de missbrukades för att dölja ekonomiska oegentligheter. Enligt min bedömning gör sig sådana risker inte gällande med mindre styrka . Problemen med ekonomiska oegentligheter i bolag har snarare ökat . Det är därför viktigt att det i samband med avveckling av bolag görs ordentliga kontroller av om det har förekommit ekonomisk brottslighet eller andra oegentligheter i bolaget. Detta gäller särskilt i konkurssammanhang. Det konkursförfarande som tillämpas innefattar flera sådana kontrollmekanismer. Som exempel kan nämnas konkursförvaltarens skyldighet att underrätta åklagaren om eventuella misstankar om brott i bolaget. Jag har inte några planer på att initiera ändringar i detta förfarande. Vad gäller avveckling genom likvidation kan jag nämna att frågan om ett förenklat likvidationsförfarande har behandlats av i betänkandet Likvidation av aktiebolag (SOU 1999:36). Kommitténs slutsats är att det inte bör införas något förenklat likvidationsförfarande. Jag räknar med att regeringen kan lägga fram en proposition där bl.a. den frågan behandlas. Jag kan emellertid redan nu säga att enligt min mening måste också likvidationsförfarandet utformas så att risken för missbruk minimeras. har jag förståelse för att det nuvarande förfarandet kan upplevas som komplicerat och kostsamt. Det är alltså fråga om en svår avvägning mellan de olika krav som man bör kunna ställa på ett likvidationsförfarande.
frs · GO12543 · 2001-01-24 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:543 om eftergift vid återbetalning av bostadsbidrag har frågat mig om jag kommer att vidta några åtgärder för att få till stånd en ändring i nu gällande lagstiftning så att 1997, 1998 och bostadsbidragstagare som ansökt om eftergift vid bostadsbidrag kan få en värdig behandling av sina ansökningar. Eftergiftsregeln styrs i 28 § bostadsbidragslagen (BoL). Lagstiftningens konstruktion är sådan att eftergiftsprövningen sker i två steg. Den återbetalningsskyldige bidragstagaren måste alltid anmäla inkomstförändringar under bidragsåret för att komma i fråga för eftergift. Först om detta villkor uppfyllts prövas om hushållet saknar betalningsförmåga. I rapporten vid återbetalning av bostadsbidrag efter avstämning, RFV Anser 2000:4, pekar på att den absolut vanligaste orsaken till avslag på eftergiftsansökan är att hushållen inte uppfyllt anmälningsskyldighet. Det kan då också gälla situationer när bostadsbidraget upphört och det därefter skett förändringar i bidragstagarens inkomst- eller bosättningsförhållanden. Jag är alltså medveten om de problem som beskriver i sin fråga till mig och överväger vilka åtgärder som behöver vidtas.
frs · GO12544 · 2001-01-25 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:544 om införande av väg E 12 i TEN har frågat mig vilka åtgärder jag är beredd att vidta för att den svenska delen av väg E 12 ska införlivas i TEN-T (transeuropeiska transportnätverk). Enligt de nu gällande riktlinjerna för utbyggnad av det transeuropeiska transportnätet ska bedöma om riktlinjerna behöver anpassas till den ekonomiska och tekniska utvecklingen inom transportområdet. Kommissionen har ännu inte presenterat något förslag, men har aviserat att man avser att behandla frågan tillsammans med det förslag till transportpolitik för EU som väntas komma eller . Inför översynen av TEN-T har förordat en begränsad översyn av riktlinjerna, som inte innefattar en revidering av kartorna. För att inga missförstånd ska uppstå har också meddelat kommissionen att gärna ser att den svenska delen av inkluderas i det transeuropeiska transportnätet om kommissionen bedömer att en sådan ändring är i linje med det förslag man avser att lägga fram. Vi avvaktar nu kommissionens förslag. När det har presenterats ska såväl som medlemsländerna i rådet ta ställning till förslaget.
frs · GO12545 · 2001-01-24 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:545 om FMV:s upphandlingsrutiner har frågat mig vilka åtgärder regeringen har vidtagit för att det vid statlig upphandling också tas hänsyn till god arbetsmiljö och goda arbetsvillkor hos leverantören. Frågan är ställd mot bakgrund av att det enligt i medierna har framkommit att har köpt kläder från ett företag i som ett privat svenskt företag har underkänt som leverantör med hänsyn till arbetsförhållandena i företaget. För och andra statliga myndigheters upphandling gäller lagen (1992:1528) om offentlig upphandling. Lagen kräver att upphandlingen ska ske affärsmässigt och utan ovidkommande hänsyn. Det finns dock ingenting i lagen som hindrar att man ställer etiska och sociala krav. Självfallet måste staten undvika leverantörer som beter sig oacceptabelt mot sina anställda. Jag har erfarit att är av samma mening och att man inom verket nu arbetar på en tydligare inriktning för hur upphandlingsarbetet ska bedrivas i sådana här fall. Bl.a. avser man att kräva att leverantörerna respekterar och iakttar om förenings- och organisationsfrihet, förbud mot tvångsarbete, förbud mot barnarbete och förbud mot diskriminering. Med detta anser jag att syftet med fråga är tillgodosett och att regeringen inte behöver vidta några särskilda åtgärder.
frs · GO12547 · 2001-01-25 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:547 om kretsloppssamhället har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att det ska bli möjligt att sprida de s.k. bioresterna. För att nå en långsiktigt hållbar utveckling bör bl.a. slutna kretslopp skapas mellan samhälle och jordbruk för närings- och humusämnen, i första hand för fosfor. Återföringen av fosfor i avloppsslam till möter emellertid svårigheter i olika avseenden. Avloppsslammet innehåller ibland föroreningar som överskrider gällande gränsvärden för spridning på jordbruksmark. Vidare kan avloppsslam möta avsättningsproblem även när det klarar gränsvärdena och håller hög kvalitet. Av bl.a. dessa anledningar ordnade ett möte med representanter för berörda organisationer, myndigheter och andra aktörer. Mot bakgrund av de synpunkter som framkom vid mötet förbereds nu inom ett uppdrag till att i samarbete med berörda intressenter analysera problemen med fosforåterföringen och lägga fram förslag till ett handlingsprogram för återföring av fosfor till . Regeringen avser också att behandla frågan i propositionen om miljömålen som bereds.
frs · GO12548 · 2001-01-24 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:548 om alternativ till djurförsök har frågat mig vilka konkreta åtgärder jag avser att vidta för att påskynda framtagandet, valideringen och godkännandet av alternativa testmetoder. Vad frågan avser är alternativ till djurförsök vid testning av kemikalier. Precis som anser jag att det är viktigt att arbeta för att antalet djurförsök minskas och i så stor utsträckning som möjligt ersätts med tester in-vitro på cell- och vävnadskulturer. I den forskningspolitiska propositionen, proposition 2000/01:3, framhålls framtagning av alternativ till djurförsök som en angelägen fråga. De stora framsteg som görs inom biovetenskaperna och biotekniken bidrar till att göra detta möjligt. Likaså ökar förståelsen för hur de grundläggande förloppen i den mänskliga kroppen fungerar och hur dessa påverkas av kemikalier. Omfattande forskning som syftar till att utveckla alternativa testmetoder pågår i och inom EU. I har () som en av sina uppgifter att begränsa antalet djurförsök, bl.a. genom att arbeta för att främja utvecklingen av alternativa metoder till djurförsök. CFN fördelar, i samarbete med den svenska läkemedelsindustrin, till sådan forskning . Vidare planerar att utlysa i forskningsmedel till forskning som syftar till att höja kvaliteten i samband med försöksdjursverksamhet. Inom EU arbetar det europeiska centret för validering av alternativa metoder (ECVAM) med att utveckla och validera metoder som kan ersätta djurförsök. Det sker genom samordning av valideringsinsatser på europeisk nivå, genom egen forskning och utveckling, samt genom utvecklandet av en databas för in-vitro-tekniker i toxikologi, Invittox. Detta arbete har gett resultat genom att tre toxikologiska testmetoder har genomgått formella utvärderingar och godkänts. Vid testning av kemikalier bör man, enligt regeringen, börja med att undersöka om ett ämne är långlivat, dvs. motstår nedbrytning samt om det kan ansamlas i biologiska organismer (bioackumuleras). Dessa tester kräver mycket få, eller inga djurförsök alls. Om en kemikalie visar sig ha dessa egenskaper ska de enligt svenska riktlinjer inte användas. Om denna ordning genomdrivs innebär det att användningen av många kemikalier kan förbjudas utan att först behöva testas på djur.
frs · GO12549 · 2001-01-24 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:549 om det fysiska har frågat mig vilka åtgärder regeringen avser att vidta inom skolans område för att uppnå syftet med det fysiska aktivitetsåret. Det är som har fått regeringens uppdrag att leda och tillsammans med andra myndigheter och organisationer genomföra ett fysiskt aktivitetsår, Sätt i rörelse 2001. ser projektet i rörelse 2001 som början på ett långsiktigt förändringsarbete för att främja hälsa och förebygga sjukdom genom ökad fysisk aktivitet. Detta är en ambition som delas fullt ut av regeringen. Insatserna kommer att genomföras i samråd med myndigheter, institutioner och organisationer. De områden som står i fokus för insatserna är: arbetsplatsen, förskolan/skolan, fritiden samt hälso- och sjukvården. Varje område ägnas särskild uppmärksamhet och förskolan/skolan är i fokus . För varje område finns en samordnare som ansvarar för planering och genomförande av aktiviteter och samarbetet med andra myndigheter och organisationer. Inom skolans område kommer det att ske en rad olika aktiviteter. Bl.a. kommer det inom förskolan/skolan genomföras en konferens av och med elever från landets grund- och gymnasieskolor där syftet är att de ska få möjlighet att träffas och utbyta erfarenheter om fysisk aktivitet i skolan. Målet med konferensen är att skolungdomarna ska formulera och föra fram upplevelser och idéer till berörda politiker och yrkesmän. Utfallet av denna konferens är självfallet något som regeringen tar i beaktande i sitt fortsatta arbete. Regeringen stöder på många håll i landet lokala projekt via stöd ur Allmänna arvsfonden som är goda exempel på olika samarbetssätt mellan idrottsrörelsen och skolan. Ett utmärkt exempel på detta är , där man har hittat en form för samarbete som man önskar skulle förekomma på många fler skolor. Det är ett hälsoprojekt gemensamt för idrottsrörelsen och skolan. Idén är att påverka barns och ungdomars livsstil och studera den effekt en sådan påverkan har på socialt beteende, attityd till missbruk, studieresultat etc. Jag ser mycket positivt på det som sker i Bunkeflo, där idrottsföreningar har gått in i skolan, vilket ger möjlighet för eleverna att ha rörelse på schemat . Den utveckling som sker via olika lokala projekt stöder och följer jag väldigt noga. Bunkefloprojekt visar att det är möjligt för skolledningen att organisera arbetet och tiden i skolan för att öka möjligheterna för rörelseaktiviteter i skolan. Jag har även haft kontakt med Friskis & Svettis som ska återkomma med en planering för en kampanj för Friskis & Svettis i skolan som jag har lovat att stödja. Detta är några exempel på hur regeringen stöder insatser inom skolans område för att uppnå syftet med det fysiska aktivitetsåret.
frs · GO12550 · 2001-01-30 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:550 om folkbokföringslagen har frågat mig vilka åtgärder jag tänker vidta för att landshövdingar under sin förordnandetid alltid ska kunna folkbokföra sig på sitt residens. Frågan föranleds av att regeringen beslöt att inte vidta någon åtgärd på grund av en skrivelse från f.d. landshövdingen . Enligt 7 § folkbokföringslagen (1991:481) ska en person anses vara bosatt på den fastighet där han regelmässigt tillbringar sin dygnsvila. Den som därigenom kan anses bosatt på fler än en fastighet anses vara bosatt på den fastighet där han sammanlever med sin familj eller med hänsyn till övriga omständigheter anses ha sitt egentliga hemvist. Det anges dock i 10 § samma lag bl.a. att en vistelse inte anses leda till ändrad bosättning om den föranleds enbart av uppdrag som riksdagsledamot och statsråd, förordnande till ledamot i kommitté eller kommission eller befattning som politiskt tillsatt tjänsteman eller politiskt sakkunnig i departement. Undantag från huvudregeln i 7 § har gjorts i mycket begränsad omfattning. Som regeringen anförde i det åberopade beslutet anser den inte att det finns skäl att föreslå ändringar i reglerna när det gäller landshövdingar.
frs · GO12554 · 2001-01-31 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:554 om fallet har frågat mig hur jag avser agera i fallet . tragiska levnadsöde och regeringens åtgärder för att påverka de amerikanska myndigheterna så att ska kunna överföras till för att här avtjäna sitt straff har senast kommenterats av utrikesministern i hennes svar på fråga 1999/2000:795 av . Utrikesministern konstaterade i sitt svar att ett mycket omfattande arbete lagts ned på att få hem till . Vid åtskilliga tillfällen har vi från svensk sida tagit upp hennes ärende med politiker och beslutsfattare på såväl federal som delstatlig nivå. En intensiv dialog pågår med ansvariga federala och kaliforniska myndigheter i överförandeärendet. Att ge offentlighet åt alla dessa kontakter skulle påtagligt kunna minska möjligheten till framgång i ärendet. Till grund för de svenska framställningarna om att ska överföras till för fortsatt straffverkställighet ligger den s.k. överförandekonventionen . Denna konvention, som utarbetats inom med deltagande även av experter från , är emellertid inte tvingande utan skapar endast en möjlighet för de aktuella staterna att komma överens om att flytta över verkställigheten av ett straff till den dömdes hemland. För att gemensamt med andra EU-stater betona den vikt vi från EU:s sida fäster vid dömda personers återanpassning till samhället, har inom EU tagit upp frågan om överförande av straffverkställighet från . Vid ett möte i mellan och meddelade det federala att de avsåg att anordna ett seminarium med deltagande från delstatliga myndigheters sida om tillämpningen av överförandekonventionen. Jag har även vid ett samtal med förra amerikanska justitieministern tagit upp överförandekonventionen. Mot den angivna bakgrunden kommer jag att fortsätta att, i samråd med ambassaden i och generalkonsulatet i , skapa bästa möjliga förutsättningar för att de kaliforniska myndigheterna ska gå med på överförande. Eftersom vi, som jag redan påpekat, här inte kan falla tillbaka på någon tvingande förpliktelse för att gå med på ett överförande, måste vårt agerande inriktas på att skapa ömsesidigt förtroende. Det vi måste vara medvetna om är att detta ärende inte är ett reguljärt mellanstatligt ärende, som kan hanteras enligt sedvanliga diplomatiska procedurer. Det vi har att hantera är i stället en situation, där vi för en dialog @ inte i första hand med den federala regeringen @ utan med en enskild amerikansk delstat, som i en fråga som denna inte kan dirigeras från . Att den kaliforniska kriminalpolitiska grundsynen är väsentligt annorlunda än den svenska gör inte situationen enklare. Ska vi nå framgång i våra ansträngningar att få hem måste vårt agerande utgå från dessa förhållanden.
frs · GO12556 · 2001-01-31 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:556 om hotellkostnad i samband med konferensen I kamp mot intolerans har frågat statsministern vilka åtgärder han avser vidta för att rätta till påstådda missförhållanden vid hotellbokningar i samband med . Frågan har överlämnats till mig. Allmänt gäller att självklart beställer och betalar för de hotellrum som behövs i det enskilda fallet. Så har också skett i det fall som refereras i frågan. Vilka polisiära åtgärder som ska vidtas vid en konferens, t.ex. avspärrningar, bestäms av polisen. Regler om detta finns i polislagen. Förutsättningarna för att någon ska få skadeersättning på grund av polisens beslut regleras i skadeståndslagen. Anspråk på skadeersättning ska prövas av Justitiekanslern. Det är inte en uppgift för regeringen eller . Justitiekanslern har prövat och avslagit hotellets begäran om ersättning av staten i det aktuella fallet. menar i frågan att de regler som finns bör ses över. Justitiekanslern har i en skrivelse till regeringen föreslagit att regeringen ska se över lagreglerna i syfte att göra det möjligt för staten att betala ut ersättning till enskilda som drabbas av inkomstförluster och liknande förmögenhetsskada till följd av polisiära avspärrningar i samband med utländska statsbesök, internationella konferenser och liknande. Den frågan bereds nu i .
frs · GO12559 · 2001-01-31 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:559 om ersättning för förrättning av borgerlig vigsel och registrering av partnerskap har frågat mig vilka åtgärder jag är beredd att vidta för att förbättra ersättningen till särskilt förordnade vigselförrättare och av förordnade registreringsförrättare. Av förordnad vigselförrättare har rätt till ersättning med för varje vigsel som han eller hon förrättar. Förrättas mer än en vigsel utgör ersättningen dock för varje vigsel utöver den första. Motsvarande ersättningsregler gäller för registreringsförrättare. Även jag anser att det finns anledning att se över dessa regler. Översynen ska påbörjas .
frs · GO12561 · 2001-01-31 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:561 om utredning om ändring i atomansvarighetslagen har frågat mig om det är min avsikt att låta kraftproducenternas kunskaper och erfarenheter fortlöpande bli företrädda i den utredning om hur ett obegränsat ansvar bör genomföras i atomansvarighetslagen som har aviserats i proposition 2000/01:43. Det är vid allt utredningsarbete betydelsefullt att den fråga som ska utredas får en allsidig belysning. är det därför vanligt att låta särskilt berörda grupper delta i utredningsarbetet. Det förekommer också att en utredning genomför utfrågningar av särskilda intressegrupper och experter. Jag ser det som naturligt att en utredning om införande av ett obegränsat ansvar i atomansvarighetslagen tillförs kunskap och erfarenheter från berörd industri. På vilket sätt detta närmare ska ske kommer att avgöras när utredningen tillsätts.
frs · GO12562 · 2001-01-31 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:562 om ränteskruvning har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta mot s.k. ränteskruvning. Ränteskruvning brukar användas för att beteckna en överdebitering av leasingavgifter i förhållande till vad som har avtalats. Frågan tar sikte på eventuell lagstiftning om finansiell leasing mellan näringsidkare. Som känner till övervägs frågan i . I övervägandena ingår bl.a. av leasingavgifter (2000:1). Enligt rapporten bör större krav ställas på leasegivare att informera om ändringar av avgiften. Enligt skulle man kunna komma till rätta med de problem som kan finnas inte bara genom lagstiftning utan även genom allmänna råd från inspektionen eller branschöverenskommelser. Avsikten är att frågan om lagstiftningsbehovet ska redovisas i en proposition om konsumentleasing. Förhoppningsvis kan propositionen lämnas till .
frs · GO12563 · 2001-01-31 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:563 om ordningen inom kriminalvården har frågat mig vilka åtgärder jag avser vidta för att kriminalvården ska klara sitt uppdrag. Frågan är föranledd av en notis i om ett fynd av en hembränningsapparat på Tidaholmsfängelset. Enligt vad jag erfarit var det inte en hembränningsapparat som personalen funnit @ möjligen vad man skulle kunna kalla ett embryo till en sådan. Någon eller några intagna hade tagit spillplåtbitar i verkstaden och svetsat ihop dem. Såvitt känt har det aldrig förekommit att sprit tillverkats på någon anstalt. Däremot händer det att personalen ibland finner mäsk. Kriminalvårdens huvuduppgift är att verkställa straffpåföljder. Dess brottsförebyggande ansvar kan sägas vara tudelat. Kriminalvården ska dels genom ett långtgående säkerhetstänkande förhindra att intagna begår brott under straffverkställigheten, dels ta till vara de möjligheter till påverkan och förändring som anstaltsvistelsen ger för att minska riskerna för återfall efter frigivningen. En kompetent och engagerad personal är en förutsättning för dessa uppgifter och för att kriminalvården ska kunna uppfylla de krav statsmakterna ställer på den. Kriminalvården arbetar också för att höja kompetensen hos sin personal bl.a. genom att vid nyrekryteringar anställa fler med högskolekompetens. Kontaktmannaskapet infördes också för att ta till vara och utveckla varje anställds kompetens på ett för verksamheten effektivt sätt vad gäller säkerhet, omvårdnad och påverkan. Det räcker dock inte att höja kompetensen hos de nyanställda. Även de redan anställda måste få utveckla sin kompetens. Kriminalvården tillfördes bl.a. därför ett resurstillskott i årets budget.
frs · GO12564 · 2001-01-31 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:564 om riksnormen för socialbidrag har frågat mig vad jag avser att vidta för åtgärder så att alla barnfamiljer i hela landet får del av den standardhöjning som det höjda barnbidraget innebär. I och med att barnbidraget höjdes med har alla barnfamiljer fått ett högre barnbidrag. På så sätt har det generella välfärdssystemet kunnat förstärkas för en av de grupper som tidigare fått känna av den ekonomiska krisen på ett påtagligt sätt. Det innebär att behovet av ekonomiskt bistånd i form av försörjningsstöd (socialbidrag) minskar generellt sett. Socialbidrag är avsett att vara ett yttersta skyddsnät för människor i tillfälliga ekonomiska kriser. För majoriteten av dem som beviljas socialbidrag utgör också bidraget ett kortvarigt stöd. För de barnfamiljer som tvingas leva på socialbidrag är situationen dock bekymmersam. av samtliga hushåll som erhåller långvarigt socialbidrag utgörs av barnfamiljer. Att vara långvarigt beroende av socialbidrag påverkar en människas hela livssituation och riskerar i längden att skapa en känsla av utanförskap. En av våra största utmaningar är att ge arbetsföra personer som lever på socialbidrag tillträde till arbetsmarknaden. Det ställer i sin tur krav på en rad åtgärder inom såväl utbildningsväsendet som inom arbetsmarknadspolitiken. Ökade socialbidrag ser jag inte som någon lösning på detta problem. Principen bör i stället ligga fast att människors försörjning främst bör tryggas genom arbete eller genom de generella välfärdssystemen. Regeringen tillsatte en utredning med uppgift att undersöka vilka möjligheter det finns att inom ramen för den generella välfärdspolitiken på ett mer effektivt sätt stödja barnfamiljerna (dir. 2000:16). Utredningen ska lämna en slutlig redovisning av sitt arbete och utredningens förslag kommer sedan att beredas inom . Avslutningsvis kan konstateras att rätten till försörjningsstöd enligt socialtjänstlagen bygger på en individuell behovsprövning. Genom försörjningsstödet ska människor tillförsäkras en skälig levnadsnivå och biståndet ska utformas så att det stärker hans eller hennes möjligheter att leva ett självständigt liv. Den fastställda riksnormen utgör en miniminorm som ska täcka vissa grundläggande kostnadsposter. Det finns inget som hindrar att kommunerna vid en individuell behovsprövning överstiger denna nivå. Syftet med att höja barnbidraget var att förbättra barnfamiljernas konsumtionsstandard. Regeringen utgår från att dessa intentioner är vägledande vid kommunernas bedömning av det behovsprövade socialbidraget.