ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
frs · GO121419 · 2001-06-29 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:1419 om åtgärder mot dödsstraffet har frågat statsministern om vilka åtgärder han kommer att vidta för att dödsstraffet ska avskaffas i de länder där det förekommer. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på frågan. Låt mig först säga att jag djupt beklagar att det 38-åriga de facto-moratoriet avseende federala avrättningar i nu har brutits genom de två avrättningar som har verkställts den 11 och . Arbetet mot dödsstraffet är en fråga som starkt engagerar både riksdag och regering. Dödsstraffet är djupt inhumant och kränker den yttersta av de mänskliga rättigheterna @ rätten till liv. Arbetet för ett globalt avskaffande av dödsstraffet har länge varit en prioriterad fråga för såväl i våra bilaterala relationer som i internationella fora. Sedan inträde i Europeiska unionen bedrivs mycket av detta arbete inom EU:s ram. Under det svenska ordförandeskapet har vi varit mycket aktiva vad gäller dödsstraffet. Ett trettiotal uppvaktningar har gjorts i 15 länder, däribland , , , , , , Palestinska Myndigheten och . Jag har också tagit upp vår inställning till dödsstraffet i mina möten med utrikesminister, , och utrikesminister, . I har vi gjort två uppvaktningar till den federala regeringen för att presentera EU:s allmänna inställning till dödsstraffet med en uppmaning att inte bryta det federala de facto-moratoriet. Vi har också gjort uppvaktningar i flera enskilda fall på delstatsnivå, detta har främst gällt personer som dömts till döden trots att de har diagnostiserats som psykiskt funktionshindrade eller att de var då brottet begicks. Några fall har även gällt utländska medborgare som har förvägrats rätten att kontakta sitt lands ambassad, vilket strider mot om konsulära relationer. Även om antalet avrättningar i är mycket högt, pågår det nu en intensiv debatt i landet där alltfler ifrågasätter dödsstraffets legitimitet, och flera delstater har tagit initiativ för att, som ett första steg, begränsa dess användning. Under vårt ordförandeskap har vi uppvaktat delstaterna där kommissioner har tillsatts för att utreda dödsstraffets tillämpning. inlämnade EU en inlaga till i ett fall som gäller en dödsdömd psykiskt funktionshindrad fånge. Fallet kommer att prövas . Under vårens för de mänskliga rättigheterna presenterade , för EU:s räkning, en resolution om dödsstraffets avskaffande. Resolutionen antogs av kommissionens medlemmar. har också tagit ett initiativ i om ett tilläggsprotokoll till om mänskliga rättigheter. Detta tilläggsprotokoll syftar till att avskaffa dödsstraffet totalt, dvs. även för exceptionella brott i krigstid. Sedan råder moratorium på tillämpning av dödsstraff i samtliga medlemsstater. Rätten till liv är en grundläggande rättighet och den kommer oförtrutet att fortsätta arbetet för ett totalt avskaffande av dödsstraffet.
frs · GO121420 · 2001-06-29 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:1420 om kommersiell exploatering av barn har frågat mig om när regeringen kommer att presentera den reviderade svenska handlingsplanen mot sexuell exploatering av barn. Det är min avsikt att handlingsplanen ska vara klar att presenteras till kongressen i .
frs · GO121421 · 2001-06-29 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:1421 om Försäkringsmedicinskt centrum har frågat mig vilka åtgärder jag avser vidta för att förbättra täckningen vid FMC-enheter för att på detta sätt förhindra neddragningar i denna viktiga verksamhet. Verksamheten vid Försäkringsmedicinskt centrum (FMC) startade . Kärnverksamheten består i att utföra kvalificerade utredningar inom försäkringsmedicin och rehabilitering. Dessa utredningar erbjuds samtliga försäkringskassor i landet. För att kassorna ska tillförsäkras en produkt som tillgodoser adekvata anspråk på kvalitet har RFV fastställt särskilda kvalitetskrav som ska ställas på de utredningar som försäkringskassorna behöver. De fastställda kraven innebär att alla producenter av försäkringsmedicinska utredningar och utredningar för arbetslivsinriktad rehabilitering underkastas samma minimivillkor. Försäkringskassorna har rätt att köpa dessa utredningar från flera producenter. FMC:s verksamhet bedrivs således i konkurrens med andra aktörer på marknaden, med möjlighet att erbjuda kassorna sina tjänster om dessa har en kvalitet som svarar upp mot nämnda krav. Verksamheten vid FMC finansieras med avgifter genom att försäkringskassorna betalar för de utredningstjänster de beställer. Medel för detta lämnas via statsbudgeten. har de medel som kassorna disponerar för köp av arbetslivsinriktade rehabiliteringstjänster ökats med . Detta motsvarar en ökning med . Ohälsoområdet är föremål för en större översyn. Regeringen har tillsatt en särskild utredare med uppgift att utarbeta en handlingsplan för ökad hälsa i arbetslivet. Handlingsplanen ska innefatta åtgärder både . Såväl de olika försäkringarna som administrationen av dessa innefattas av uppdraget. Det nuvarande systemet för arbetslivsinriktad rehabilitering och försäkringskassornas köp av tjänster i samband med rehabiliteringen ingår i översynen. Förslag till handlingsplan kommer att lämnas .
frs · GO121422 · 2001-06-25 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:1422 om förnybara drivmedel har frågat mig vad jag avser att göra för att påskynda användningen av förnybara drivmedel. Transporterna står för en stor andel av både hälso- och miljöfarliga utsläpp. Det är särskilt viktigt att åtgärder vidtas för att minska de klimatpåverkande koldioxidutsläppen från trafiksektorn, då denna sektor är en av de största utsläppskällorna . Det har skett en teknisk utveckling som dels lett till en bättre reningsteknik, dels en minskad bränsleförbrukning. När det gäller introduktionen av alternativa drivmedel har utvecklingen varit mindre konsekvent. Inom ramen för de statliga bidragen till lokala investeringsprogram, som ökar den ekologiska hållbarheten i samhället, har gått till åtgärder som syftar till att producera eller underlätta för alternativa fordonsbränslen. Förutom ekonomiskt stöd till själva framställningen av alternativa drivmedel, så har pengar gått till nya tankställen, biogasfordon, konvertering till biogasdrift m.m. Av de har ca 15 gått till andra bränslen än biogas, dvs. etanol och DME. För att ytterligare stimulera en fortsatt introduktion av alternativa drivmedel avser regeringen, såsom angavs i vårpropositionen 2001, att fastlägga en strategi för hur en skattenedsättning för dessa drivmedel ska ske. Strategin ska bygga på i förväg särskilt uppställda kriterier, såsom att de aktuella projekten ska avse teknologisk utveckling och resultera i processer eller produkter som är miljövänliga alternativ till konventionella drivmedel. Nedsättningarna ska ske genom en begränsning av det sammanlagda uttaget av energi- och koldioxidskatt. De ska på ett kostnadseffektivt sätt bidra till ökad miljönytta och till samhällsekonomiskt effektiva lösningar på området. Möjligheterna till skattenedsättning på förnybara bränslen begränsas delvis av EU-direktivet om harmonisering av strukturerna för punktskatter på mineraloljor (mineraloljedirektivet), som medger möjligheter till skattebefrielse för bränslen under vissa förutsättningar. Regeringen måste därmed ta hänsyn till detta direktiv vid framtagandet av en strategi för alternativa bränslen.
frs · GO121425 · 2001-06-29 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:1425 om miljöbonus för vindkraft till husbehov har frågat näringsministern om han avser att verka för att även husbehovsproducenter av vindkraftsel omfattas av miljöbonusen för vindkraftsproduktion. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på frågan. anför att stöds vindkraftsutbyggnaden av den s.k. miljöbonusen, en återbetalning av energiskatten, för all vindkraft som produceras för försäljning. Hon anför vidare att den som däremot uppför ett vindkraftverk för eget bruk inte får del av ett sådant stöd vilket missgynnar de mindre vindkraftverken. Stödet till vindkraftsel via energiskatten på el är inte avsett att missgynna vindkraftverk som enbart används för eget behov. Därför finns det en kompletterande bestämmelse som innebär att någon energiskatt inte ska betalas om vindkraftselen enbart används av producenten. Först om vindkraftsel levereras yrkesmässigt till någon annan inträder skattskyldigheten men uppkommer då möjligheten för elleverantören att utnyttja den nämnda miljöbonusen via energiskatten. Via prissättningen på vindkraftsel förs bonusen över till producenten. Jag ser således inte någon anledning att lämna förslag om förändringar av det befintliga systemet för beskattningen av vindkraftsel. Hur det framtida stödet till el från förnybara energikällor ska utformas utreds av . Utredningen ska utforma ett system för certifikathandel baserat på kvoter för användningen av el från förnybara energikällor. Utredningen beräknas avsluta sitt arbete .
frs · GO121426 · 2001-06-29 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:1426 om avverkning av fjällnära skog Per har frågat näringsministern om han avser att vidta några åtgärder för att förhindra avverkning av fjällnära skog. Ärendefördelningen i regeringen är sådan att det är jag som ska besvara frågan. Frågan om skogsbruk i fjällnära områden behandlades ingående av 1990 (prop. 1990/91:3, bet. 1990/91:JoU13, rskr. 1990/91:70). beslutade då bl.a. att det i skogsvårdslagen skulle införas särskilda bestämmelser som reglerar detta skogsbruk. Det är regeringen som enligt dessa bestämmelser avgränsar det område som betecknas som fjällnära skog, inte som Per anger i sin fråga. Det är ett mycket detaljerat beslut som finns publicerat i . För att få avverka i det fjällnära området krävs det tillstånd av i varje enskilt fall. Sådant tillstånd får inte ges om avverkningen är oförenlig med intressen som är av väsentlig betydelse för naturvården eller kulturmiljövården. I det fall ett tillstånd ges ska besluta om vilka hänsyn som ska tas till naturvårdens och kulturmiljövårdens intressen. Sedan fattade detta beslut har skogsvårdslagen utvärderats två gånger, nämligen 1993 och 1998. Vid båda tillfällena fann man inga skäl till att ändra på bestämmelserna om skogsbruk i fjällnära områden. Nästa utvärdering kommer att redovisas för . Det är för tidigt att nu ta ställning till om och i så fall vilka åtgärder utvärderingen kan föranleda. Något totalförbud mot avverkning i det område som betecknas som fjällnära skog planeras emellertid inte.
frs · GO121427 · 2001-06-29 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:1427 om uppföljning av Arbetsdomstolen har frågat mig om jag är beredd att verka för översyn av lagen om rättegången i arbetstvister så att Arbetsdomstolens sammansättning inte missgynnar kvinnor i lönediskrimineringsfrågor. Alla ledamöter i Arbetsdomstolen är domare i rättslig mening och har avlagt domared enligt 4 kap. 11 § . Denna ed innebär bl.a. att gällande lagar ska följas i den dömande verksamheten. Utgången i en tvist är ofta beroende av många olika faktorer - inte minst bevisfrågor och hur parterna i det enskilda fallet väljer att föra sin talan har stor betydelse. Det är enligt min uppfattning mycket viktigt att det finns partsföreträdare i Arbetsdomstolen. Härigenom stärks domstolens legitimitet. Vidare är Arbetsdomstolen en integrerad del i det arbetsrättsliga tvistelösningssystemet där jämställdhetsfrågor har en naturlig plats. En förutsättning för tillträde till Arbetsdomstolen är normalt att tvistefrågan har varit föremål för förhandling. En sådan tvisteförhandling sker normalt såväl lokalt som centralt. Lyckas inte parterna komma överens vid en central förhandling får talan väckas vid Arbetsdomstolen och domstolen fungerar då som en högsta domstol på arbetsrättens område. Jag har inte för avsikt att verka för en översyn av lagen såvitt avser domstolens sammansättning.
frs · GO121445 · 2001-06-29 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:1445 om religionsfrihet i EU och dess närhet Skånberg har frågat mig huruvida avser att påtala vikten av religionsfrihet i , , och . Detta med anledning av de lagar i och som skiljer mellan "statligt erkända" religioner och "övriga", den antagna franska lagen mot sektliknande rörelser samt att man i bedriver en allt hårdare hets mot bl.a. evangeliska kristna. Försvaret av mänskliga rättigheter, däribland religionsfriheten, är en prioriterad fråga i svensk utrikespolitik. Den nämnda lagen i har trätt i kraft och det är för tidigt att förutspå om tillämpningen av denna skulle kunna bli föremål för agerande ifrån svensk sida. Lagarna i och har inte tagits upp med länderna ifråga, men vi ser med viss oro på utvecklingen. De mänskliga rättigheterna måste givetvis respekteras av alla länder. Låt mig i detta sammanhang också uppmärksamma arbetet i , där man bl.a. övervakar respekten för de mänskliga rättigheterna, inklusive religionsfrihet, i samtliga medlemsstater. Utvecklingen i bör, liksom tidigare, följas noga. ser mycket allvarligt på alla kränkningar av de mänskliga rättigheterna som sker i . I söker såväl EU som och följa och främja den demokratiska utvecklingen, inklusive respekten för de mänskliga rättigheterna. Bristande respekt för religionsfrihet är, vad beträffar, ett av inslagen i en utbredd brist i landet på respekt för de mänskliga rättigheterna. fokuserar på valobservation för valet i syfte att möjliggöra en nödvändig politisk förändring genom att fria och demokratiska val kan hållas. kommer att fortsätta att bevaka och följa utvecklingen angående religionsfriheten i och dess närhet.
frs · GO121446 · 2001-06-29 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:1446 om närmande till EU har frågat mig vilka åtgärder jag avser vidta för att klargöra huruvida , innan beslutet om IMF:s och exceptionella stöd togs, hade argumenterat för att ett sådant stöd skulle villkoras med aktiva åtgärder från den turkiska regeringens sida för att förbättra hänsynen till mänskliga rättigheter och grundläggande friheter i . Den driver aktivt kravet på förbättrad respekt för de mänskliga rättigheterna i . I samband med det fördjupade politiska dialogmötet och associeringsrådet med tog jag i egenskap av EU:s ordförande upp en rad frågor om mänskliga rättigheter med utrikesminister . Det anslutningspartnerskap som EU antog innehåller de anvisningar för den turkiska anpassningsprocessen som behövs för att landet ska kunna uppfylla Köpenhamnskriterierna, inklusive kraven på de mänskliga rättigheternas område. Den fördjupade politiska dialogen med används också för att inskärpa dessa krav. En stabil ekonomisk utveckling utgör en nödvändig grund för att ska kunna förbereda sig för ett medlemskap i . Uppfyllandet av de politiska Köpenhamnskriterierna kräver stabila institutioner som kan garantera demokrati, en fungerande rättsstat, respekt för mänskliga rättigheter och respekt för och skydd av minoriteter. IMF:s och beslut om stöd till ekonomiska reformprogram ger regeringen goda möjligheter att häva den ekonomiska krisen och att föra en politik som ger tillväxt och sysselsättning för landets medborgare. Utan detta stöd skulle umbärandena för medborgarna öka ännu mer. Det är regeringens uppfattning att en god ekonomisk utveckling underlättar en demokratisk utveckling. De ekonomiska reformer som krävs av IMF och kommer att öka trycket på regeringen att ta itu med de nödvändiga politiska reformerna för att förbättra respekten för de mänskliga rättigheterna.
frs · GO121449 · 2001-06-29 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:1449 om barnens rätt att höras har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att komma till rätta med den diskrepans som uppstått mellan intentionen bakom utlänningslagen och dess tillämpning när det gäller barnets rätt att höras. Som bakgrund till frågan anger att flera familjer vars barn inte hörts av avvisats från . anser det vara anmärkningsvärt när inte hör barn som uttryckligen framför önskemål om det. anser vidare att drar en annan slutsats än den att det är barnens absoluta rätt att uttrycka sin åsikt och bli hörda. hänvisar till utlänningslagen 11 kap. 1 § och till . Låt mig inledningsvis förtydliga att barn som kommer ensamma till och söker asyl alltid hörs, ofta , oavsett ålder. Jag kommer fortsättningsvis i mitt svar att ta upp situationen för de barn som kommer till tillsammans med sin familj. berör i sin fråga ett prioriterat ämne. Regeringen arbetar kontinuerligt och på flera plan med frågor som rör särskilt asylsökande barn och deras rättigheter. Den av regeringen tillsatta berörde frågan om barnet i asylutredningarna i sin . Genom lagändring infördes den s.k. portalparagrafen om barnets bästa i utlänningslagen med den lagregel som tar upp hörande av barn. har kommit långt när det gäller att uppmärksamma de asylsökande barnens särskilda behov. är även pådrivande när det gäller att uppmärksamma barnens särskilda behov inom arbetet med harmoniseringen av den europeiska asylpolitiken. Jag delar inte bedömning att det allmänt sett råder en diskrepans mellan intentionen i utlänningslagen och dess tillämpning. Med hänsyn till barnets bästa krävs noggranna överväganden av utlänningsmyndigheterna utifrån omständigheterna i varje enskilt fall. I detta ligger även bedömningen av om det är lämpligt att höra barn som ingår i en asylsökande familj. Inför lagändringen 1997 uttalade regeringen bl.a. att man var medveten om det förhållandet att det inte alltid, i vart fall inte tveklöst, kan sägas vara till barnets bästa att det hörs. presenterade i utlänningsärenden. Rapporten tar bl.a. upp asylsökande barn i familj. Verket för i rapporten ett resonemang kring de åsikter som framförts i bästa i asylärenden (2000). I rapporten lämnas förslag till åtgärder på de problem som uppmärksammats. Som ett direkt resultat av rapporten kommer att genomföra en utbildning om bl.a. och dess betydelse i utlänningsrätten, samtalsmetodik och hur barnet påverkas av en utredningssituation. Utbildningen har tillkommit i samarbete med UNHCR, , och i . har tidigare utfärdat riktlinjer för hörande av barn i asylutredningar. Riktlinjerna kommer att vara föremål för översyn med anledning av vad som framkommit av rapporten. Mitt svar till är att regeringen även fortsättningsvis noggrant kommer att följa hur barnens rättigheter tas till vara av utlänningsmyndigheterna och hur dessa myndigheter fortsätter att utveckla sitt förhållningssätt till asylsökande barns rättigheter. Det finns därför ingen anledning att vidta några åtgärder med anledning av de problem som redan identifierats av berörd myndighet.
frs · GO121451 · 2001-06-29 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:1451 om statens skogsinnehav har frågat miljöministern om han avser att verka för att ett avverkningsstopp i all fjällnära skog införs i väntan på att utredningen av statens skogsinnehav presenteras. Ärendefördelningen i regeringen är sådan att det är jag som ska besvara frågan. Frågan om skogsbruk i fjällnära områden behandlades ingående av 1990 (prop. 1990/91:3, bet. 1990/91:JoU13, rskr. 1990/91:70). beslutade då bl.a. att det i skogsvårdslagen skulle införas särskilda bestämmelser som reglerar detta skogsbruk. Det är regeringen som enligt dessa bestämmelser avgränsar det område som betecknas som fjällnära skog. Det är ett mycket detaljerat beslut som finns publicerat i . För att få avverka i det fjällnära området krävs det tillstånd av i varje enskilt fall. Sådant tillstånd får inte ges om avverkningen är oförenlig med intressen som är av väsentlig betydelse för naturvården eller kulturmiljövården. I det fall ett tillstånd ges ska besluta om vilka hänsyn som ska tas till naturvårdens och kulturmiljövårdens intressen. Sedan fattade detta beslut har skogsvårdslagen utvärderats två gånger, nämligen 1993 och 1998. Vid båda tillfällena fann man inga skäl till att ändra på bestämmelserna om skogsbruk i fjällnära områden. Nästa utvärdering kommer att redovisas för . Det är för tidigt att nu ta ställning till om och i så fall vilka åtgärder utvärderingen kan föranleda. Något totalförbud mot avverkning i det område som betecknas som fjällnära skog planeras emellertid inte. Jag vill tillägga att skogsvårdslagens bestämmelser gäller alla skogsägare, även staten. Utredningen om hur staten organisatoriskt ska utforma en effektiv förvaltning av sina skogar måste givetvis beakta detta faktum.
frs · GO121453 · 2001-06-28 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:1453 om statligt stöd till politiska manifestationer Per har frågat mig om regeringen avser att även stödja den typ av verksamhet och organisationer som erhöll stöd i samband med Europeiska rådets möte i . Jag vill först slå fast att regeringen konsekvent under det svenska ordförandeskapet i EU verkat för största möjliga öppenhet och dialog. Ett väl fungerande EU-samarbete kräver en ständig förankring hos medborgarna i unionen. Regeringen har därför avsatt totalt till projektbidrag för information och kunskapshöjande insatser om EU och det svenska ordförandeskapet. Projektbidragen har givits till 91 olika projekt spridda över landet. Projekten har varit inriktade på seminarier, debatter, studiecirklar och föreläsningar om EU och ordförandeskap i EU. Regeringen beviljade därtill 2001 ett bidrag om för att arrangera ett med anledning av ordförandeskap. Syftet var att skapa en öppen dialog mellan olika intresseorganisationer och det svenska ordförandeskapet. Till konferensen, som hölls i Folkets Hus i , inbjöds organisationer från EU:s medlemsländer och från kandidatländerna. Jag medverkade själv som talare. En slutdeklaration överlämnades av mötet till Europeiska rådets möte i . Regeringen beviljade även för att arrangera Forum 2001 - det fria ordets festival - i i anslutning till Europeiska rådets möte. Syftet var att skapa en mötesplats för organisationer, individer, det fria kulturlivet och olika politiska åsiktsinriktningar under mottot "dialog i stället för konfrontation i anda". är en partipolitiskt obunden och ideell förening som har fungerat som neutral arrangör för ett stort antal föreningars utställningar och seminarier, bl.a. Kristna Fredsrörelsens, Svenska Amnestys, Svenska , de politiska ungdomsförbundens, ATTAC och Göteborgsaktionens. I en gemensam skrivelse ansökte , ATTAC , Göteborgsaktionen och Nätverk 2001 om ytterligare för att arrangera seminarier inom ramen för Forum 2001. står som huvudansvarig för administration och redovisning av medlen och har fått en viss ersättning för detta. Regeringen beviljade organisationernas ansökan utifrån bedömningen att intresset för dessa dialogaktiviteter var mycket stort och att det krävdes omfattande praktiska arrangemang för att aktiviteterna skulle kunna genomföras. Min bedömning är att de genomförda aktiviteterna fick ett mycket bra utfall och gav många människor möjligheter till fördjupade kunskaper om EU och det svenska ordförandeskapet trots att arrangemangen stördes av oroligheterna i . Som framgår av ovanstående har det ekonomiska stödet fördelats för att möjliggöra seminarier, dialog och informationsutbyte. Den sortens aktiviteter menar jag att regeringen även ska kunna stödja.