ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · GO111100 · 2001-04-24 00:00:00 — Fråga 2000/01:1100 av () till statsrådet om information till föräldrar Ett av de viktigaste inslagen i strävan att nå ett mer jämställt samhälle är att fäderna tar ett större ansvar för barn och familj. Barnen måste känna att pappor och mammor bär ett lika stort ansvar. På samma sätt är det viktigt att kvinnorna ges samma möjligheter på arbetsmarknaden som männen. För att få fler pappor att ta ut sin pappaledighet räcker det inte med enbart politiska förslag och åtgärder. Från liberalt håll anser vi att alla samhällsinstanser måste ta ett ökat ansvar för att vi ska åstadkomma en attitydförändring och ett samhälle där kvinnor ges samma möjligheter som män på arbetsmarknaden och där barn får lika mycket tid med sin mamma och sin pappa. är en viktig aktör i detta sammanhang. I information om föräldraledighet är informationen oftast riktad till mamman. skickar likaså information om föräldraledighet adresserad enbart till de blivande mammorna. anser, att information om föräldraledighet bör skickas till både de blivande mammorna och de blivande papporna. Det främsta skälet till detta är att det är angeläget att tydligt markera att barnen är bägge föräldrarnas angelägenhet samt att uppmuntra fler pappor att ta ut sin föräldraledighet. Mot bakgrund av det ovan nämnda vill jag fråga vad socialministern avser att göra för att uppmuntra att utforma informationen så att den tydligt riktar sig till båda föräldrarna för att på så vis stimulera fler pappor till att vara föräldralediga.
fr · GO111101 · 2001-04-24 00:00:00 — Fråga 2000/01:1101 av () till statsrådet om andelen män i barnomsorgen Antalet män som arbetar i förskolor har minskat stycken . Det innebär att andelen män gått ned från 3,till 2,. Minskningen kan tyckas liten men är oroande, eftersom ambitionen måste vara att antalet män som är förskollärare i stället ska öka kraftigt. Barnen i förskolan behöver få se att män och kvinnor kan dela på ansvar och arbete. De behöver få se att det inte bara är ett kvinnligt göromål att ge dem kunskaper och omsorg. Även kvinnorna flyr förskolläraryrket. SCB räknar med att över 20000 förskollärare kommer att saknas . En undersökning gjord av lärarförbunden och visar att två tredjedelar av barnomsorgspersonalen i funderar på att byta yrke. Många gör också allvar av sina funderingar. Mot bakgrund av det ovan angivna vill jag fråga skolministern vad regeringen avser att göra för att öka andelen män i barnomsorgen.
fr · GO111102 · 2001-04-24 00:00:00 — Fråga 2000/01:1102 av () till statsrådet om idrotten i skolan Svenska skolbarn idrottar allt mindre. En femtedel av eleverna på och gymnasiet motionerar aldrig, vare sig enskilt eller i en förening. Det visar en färsk studie som presenterat. kommer alltfler rapporter om att alltfler i den uppväxande generationen lider av övervikt. Enligt en artikel i är det så många som var fjärde tioåring som lider av övervikt. Om denna utveckling fortsätter riskerar alltfler att drabbas av de följdsjukdomar som övervikt kan leda till. Skolans roll när det gäller de ungas motion är därför mycket viktig. Därför är det allvarligt att det finns tecken på att de barn som motionerar minst också är de som har lägst närvaro på idrottstimmarna i skolan. Mot bakgrund av att antalet timmar idrott i skolan minskat för ett stort antal elever vill jag fråga statsrådet följande: Vilka åtgärder avser statsrådet vidta för att öka antalet idrottstimmar i skolan?
fr · GO111103 · 2001-04-24 00:00:00 — Fråga 2000/01:1103 av () till utrikesminister om situationen i Den 17@18 april genomförde skolbarn, studenter och oppositionspolitiker demonstrationer i huvudstad i syfte att protestera för yttrande- och föreningsfrihet samt mot den etiopiska polisens sätt att behandla studenter och elever vid universitet och skolor i landet. Etiopisk polis och säkerhetsstyrkor har som en följd härav reagerat mot demonstrationerna på ett fullständigt oacceptabelt sätt. Säkerhetsstyrkor sägs ha stormat kyrkor, moskéer och bostäder i jakt på de människor som misstänks ha deltagit i demonstrationerna. Hundratals människor rapporteras ha gripits och placerats i isoleringshäkte. Av de gripna återfinns bl.a. generalsekreteraren för (), , samt EDP:s organisationschef, . Enligt uppgifter ska 41 personer ha dödats och över 250 personer skadats i samband med demonstrationerna och repressalierna därefter. Vilka åtgärder avser utrikesministern vidta, såväl bilateralt som inom ramen för EU-samarbetet, för att sätta press på den etiopiska regimen så att våldet mot oliktänkande i omgående kan stoppas?
fr · GO111104 · 2001-04-24 00:00:00 — Fråga 2000/01:1104 av () till jordbruksminister om kostnaderna för livsmedelskontrollen Ett område där besluten ligger på nationell nivå men där lokalt ansvar av många kommuner anses borde gälla är livsmedelskontrollen. Det anses bl.a. oacceptabelt att avgifterna hålls nivå som nya uppgifter har lagts på kommunerna. Kostnaderna för kommunernas tillsynsverksamhet uppges ha ökat medan avgifterna varit oförändrade. Jag vill därför fråga: Avser jordbruksministern att vidta några åtgärder för att möjliggöra för kommunerna att anpassa intäkterna för livsmedelskontrollen till kostnaderna för densamma?
fr · GO111105 · 2001-04-25 00:00:00 — Fråga 2000/01:1105 av () till socialminister om bilstöd Sedan bilstödet för handikappade infördes har detta fått en stor betydelse för personer med funktionshinder, vilka är i behov av bil. De regler som gäller för bilstödet innebär dock att människor som är berättigade inte alltid kan få del av detsamma. Som exempel kan nämnas att om det i en familj finns två handikappade, där behov av bil uppkommer, görs bedömningen om bilstöd inte utifrån familjens sammantagna behov utan från varje enskild individs behov. Detta trots att en gemensam bil skulle vara billigare än två separata. I budgetpropositionen utlovades ett nytt förslag till bilstöd under innevarande år. Dessutom är den ekonomiska ramen och framåt sänkt med . Inte heller i den avlämnade vårpropositionen går det att utläsa några förslag till förbättringar. Vad avser socialministern vidtaga för åtgärder för att förbättra bilstödet till handikappade?
fr · GO111106 · 2001-04-25 00:00:00 — Fråga 2000/01:1106 av () till justitieminister om tillämpning av svensk lag vid svenska vigslar Uppgifter i tidningen gör gällande att en muslimsk kvinna från och en man i av skattemyndigheten i har nekats tillstånd att gifta sig. Skälet är att det enligt iransk lagstiftning är förbjudet för en muslimsk kvinna att gifta sig med en man. Och när svenska myndigheter ska pröva om en utländsk medborgare kan ingå äktenskap i är huvudregeln att giftermålet inte får strida mot det andra landets rättsregler. De möjligheter som återstår för paret är antingen att mannen konverterar till islam eller att mannen och kvinnan väntar . Efter den tiden är det nämligen möjligt att få rätten att ingå äktenskap prövad enligt enbart svensk lag. Motivet till den nuvarande lagstiftningen, som dessutom tillämpas på varierande sätt i olika delar av landet, är att vill undvika äktenskap som inte gäller i ursprungsstaten. , professor i internationell privaträtt vid , säger emellertid till tidningen att sådana "haltande äktenskap" ändå aldrig helt kan undvikas. Jänterä-Jareborg anser att lagen borde ändras så att äktenskap som ingås inför svensk myndighet alltid tillämpar endast svensk lag. Från liberal synpunkt framstår hennes uppfattning som fullt rimlig. Nuvarande regler synes innebära en allvarlig inskränkning i religionsfriheten. Mot bakgrund av ovanstående vill jag ställa följande fråga till justitieministern: Är justitieministern beredd att göra en översyn av lagstiftningen på området och i detta arbete noggrant pröva en förändring som innebär att när äktenskap ska ingås inför svensk myndighet ska i första hand enbart svensk lag tillämpas?
fr · GO111107 · 2001-04-25 00:00:00 — Fråga 2000/01:1107 av () till justitieminister om kontroll av blivande gode män förändrades lagstiftningen så att möjligheterna att få utdrag ur belastningsregistret minskade. Syftet var att skydda den personliga integriteten så att arbetsgivare inte skulle kunna utnyttja registret för att kontrollera potentiella anställda. En av effekterna av denna lagändring fick bli att överförmyndarnas kontroll av gode män och deras bakgrund försvårades. Att som god man ansvara för en människas enskilda egendom är ett förtroendeuppdrag av stor vikt. Det är därför utomordentligt viktigt att en nödvändig lämplighetskontroll kan utföras på dessa människors vandel. framgår det inte alls i de registerutdrag som kan erhållas huruvida en person förekommer i belastningsregistret. Följden av det är att kriminella personer kan komma att utses till gode män, med allvarliga konsekvenser för de enskilda människor som har en god man. Det riskerar också att förtroendet för hela godmansinstitutet undergrävs. Mot bakgrund av ovanstående vill jag fråga statsrådet följande: Vilka åtgärder avser statsrådet vidta för att en heltäckande vandelsprövning av gode män kan genomföras?
fr · GO111108 · 2001-04-25 00:00:00 — Fråga 2000/01:1108 av () till justitieminister om identifiering av poliser vid misstanke om brott När poliser blir misstänkta för brott är det alltid mycket allvarligt eftersom det är den yrkesgrupp som har att upprätthålla lag och ordning och dessutom har en mängd befogenheter att genomföra detta. Polisen är en av de få yrkesgrupper som har rätt att bruka våld i samband med tjänsteutövning och ibland t.o.m. är skyldiga att göra det. För att dessa befogenheter ska kunna användas när så krävs måste allmänheten känna ett förtroende för poliskåren. Förtroendet för poliskåren är viktigt för säkerheten i samhället och för demokratin i stort men också för att arbetssituationen för poliserna själva ska kännas tillfredsställande. I samband med demonstrationer har det visats på brister när det gäller möjligheten att identifiera poliser som misstänks för brott. Detta gäller framför allt poliser i kravallutrustning där ansiktet döljs av hjälm och visir. Det har också förekommit att poliser använt s.k. rånarluvor. En ordning som innebär att poliser som misstänks för brott inte kan identifieras är inte ägnat att stärka allmänhetens förtroende för polisen. Ett sätt att komma till rätta med problemet är att ta fram regler exempelvis om märkning av hjälmar eller liknande. Min fråga till ministern är således: Avser ministern att vidta några åtgärder för att säkerställa att poliser kan identifieras vid misstanke om brott?
fr · GO111109 · 2001-04-25 00:00:00 — Fråga 2000/01:1109 av () till justitieminister om identifikationsnummer på polisens skyddsutrustning har medierna fyllts av bilder från lördagens EU-kritiska demonstration i . Bilder på polisingripanden som åtminstone för lekmannen ser ut att vara onödigt våldsamma. En händelse har också blivit föremål för internutredning. har det pågått liknande händelser i . Också därifrån kom bilder på poliser som agerat med våldsmetoder. En detalj skiljer dock polisens tjänsteutövning vid demonstrationen i från den i : Poliserna i bär identifikationsnummer på hjälmens framsida, baksida samt på axelklaffarna. I är polisens kravallutrustning helt anonym. Sannolikheten att man utan numrering ska kunna identifiera en enskild polisman är obefintlig. finns ingen lagstiftning som reglerar användandet av identifikationsnummer. Det är upp till varje polismyndighet att besluta i frågan. I har polisfacket motsatt sig ett användande av identifikationsnummer. Man hävdar att det finns risk för repressalier efter ingripanden. Polisfacket i har drivit frågan ända upp till . Vi anser att det måste gå att få fram en lagstiftning som gör det möjligt för åklagare att identifiera enskilda polismän utifrån videoupptagningar och foton av ingripanden utan att för den skull hota polismännens integritet. Det är även betydelsefullt för dem som blir utsatta att poliser inte kan gömma sig bakom anonymitet samt för vittnen att kunna vidimera vem de såg agera. Min fråga blir därför: Avser justitieministern verka för att en lagstiftning om obligatorisk numrering av polisens skyddsutrustning skyndsamt kommer till stånd?
fr · GO111110 · 2001-04-25 00:00:00 — Fråga 2000/01:1110 av () till jordbruksminister om behovet av hästgårdar Utredningen samlad hästpolitik för var en milstolpe. Utredningen belyser på ett utmärkt sätt hästens betydelse för sysselsättning, landsbygdsutveckling och fritid för framför allt barn och ungdom. Vidare tog man upp ämnen som avel, uppfödning, ridskolor och etisk hästhållning. En fråga som dock inte belyses tillräckligt är behovet av s.k. hästgårdar i anslutning till bostadsområden. Syftet med dem ska vara att öka möjligheten för barn och ungdomar att ägna sig åt ridning i sin närmiljö. utestängs många på grund av avstånden. Detta är en rättvisefråga. Behovet av hästgårdar bör uppmärksammas i det fortsatta arbetet med att utforma en hästpolitik. Det gäller både vid förnyelsen av befintliga bostadsområden och vid planeringen av nya. Jag vill fråga jordbruksministern vilka åtgärder hon tänker vidta för att tillgodose behovet av hästgårdar.
fr · GO111111 · 2001-04-25 00:00:00 — Fråga 2000/01:1111 av () till finansminister om handläggningstider för trafikskadade presenterade och de trafikskadade. Rapporten togs fram på regeringens uppdrag. I uppdraget ingick att föreslå åtgärder för att minska de oacceptabelt långa handläggningstiderna hos försäkringsbolagen i ärenden som rör trafikskadade. Mer än har gått sedan rapporten kom. De kontakter jag har haft med personer som har drabbats av s.k. whiplashskador och andra trafikskador visar tyvärr att handläggningstiderna är oacceptabelt långa. Till de fysiska och psykiska lidanden som de trafikskadade drabbas av kommer oro för ekonomin när ärendena drar ut år . Påfrestningarna blir inte mindre av att många trafikskadade starkt ifrågasätter den roll som försäkringsbolagens förtroendeläkare har. Jag vill fråga finansministern vilka åtgärder han tänker vidta för att förbättra handläggningen av trafikskadeärenden hos försäkringsbolagen.
fr · GO111112 · 2001-04-25 00:00:00 — Fråga 2000/01:1112 av () till miljöminister om marksanering I årets vårproposition har man avsatt medel för att kartlägga och sanera förorenade områden. Det kan gälla byggnader, soptippar, industrier etc. som läcker ut kemikalier och gifter. Dessa föroreningar är en fara mot människors hälsa och mot vår miljö. Denna satsning för att förbättra miljön är således mycket positiv. står för samordning och uppgifter som tillsynsvägledning, uppföljning och utvärdering. Länsstyrelserna hanterar inventeringar, fördelning av rambidrag, utredningar och stöd till kommunerna, som arbetar med det enskilda objektet. För enskilda projekt kan även annan vara ansvarig, t.ex. företag. Det finns således en klar arbetsfördelning. Det som saknas är ett karakteriserings- och klassificeringssystem för den här typen av avfall. Detta upplevs såväl miljömässigt som tekniskt och ekonomiskt svårbedömt. Arbetet med att ta fram egna riktlinjer och klassificeringssystem, för vad som är klass1 och vad som är klass2 etc., åvilar således varje län. Detta är ett svårt arbete för länen och det är önskvärt med ett nationellt ansvar för detta. Jag vill fråga om miljöminister har vidtagit någon åtgärd för att utarbeta karakteriserings- och klassificeringssystem för marksaneringsarbetet.
fr · GO111113 · 2001-04-25 00:00:00 — Fråga 2000/01:1113 av () till kulturminister om gamla fiskehamnar Piren i har rasat. Det kommer att kosta ca att rusta upp den. För lilla gäller det att prioritera. Vad är viktigare, vård, skola och omsorg, eller piren? Valet känns orimligt. Särskilt mot bakgrund av att har sju gamla fiskehamnar som är värda att bevara. har yrkesfisket i likhet med annan näring genomgått stora förändringar. Det kustnära fisket med mindre båtar har bytts ut mot stora fiskefartyg som har större hamnar som landningshamnar. I och med den förändringen har staten övergett huvudmannaskapet för de små fiskehamnarna. Det finns dock fortfarande värden i de små fiskehamnarna som är av ett nationellt intresse, nämligen de kulturhistoriska. Tyvärr räcker det kulturmiljöstöd som länsstyrelserna har att hantera inte långt och fiskehamnarna har inte prioriterats i dessa sammanhang. Det vore rimligt att staten tar på sig ett större ansvar för dessa värden. Möjligen skulle ett särskilt kulturmiljöstöd för detta ändamål införas. Vad avser kulturministern vidta för åtgärder för att de kulturhistoriskt värdefulla små fiskehamnarna ska kunna bevaras?
fr · GO111114 · 2001-04-25 00:00:00 — Fråga 2000/01:1114 av () till statsrådet om länsstyrelsernas roll i boendeplaneringen Kommunfullmäktige ska minst en gång ta ställning till översiktsplanens aktualitet. I översiktsplanen ska redovisas de allmänna intressen enligt 2kap. som bör beaktas vid beslut om användningen av mark- och vattenområden. Kommunen ska samråda med samt regionplaneorgan och andra kommuner som berörs av förslaget. Översiktsplanen och ändringar av den antas av kommunfullmäktige och boendeplanering är kommunernas ansvar. Den regionalpolitiska utredningen framhöll inte boendeplaneringen. Regional samverkan i boendeplanering kommer att bli alltmer nödvändig genom den omvandling vi upplever i vårt samhälle. Några exempel från länsstyrelsernas budgetunderlag visar att roll som tillsynsmyndighet blir allt viktigare. Arbetet med växer. Samhällsbyggnadsenheter har bildats bestående av plan, bostad, kommunikation och civil beredskap och räddningstjänst. Det leder till ett mer tvärsektoriellt arbete. På vissa håll bedöms arbetet med bostadsfinansieringsdelen som eftersatt. Översynen av ger delvis förändrade arbetsuppgifter. Med hänvisning till det anförda vill jag ställa följande fråga till statsrådet : Vilka åtgärder avser statsrådet vidta för att en utvärdering av länsstyrelsernas roll i boendeplaneringen kommer till stånd?
fr · GO111115 · 2001-04-25 00:00:00 — Fråga 2000/01:1115 av () till näringsminister om tillämpningen i av deminimis-regeln Företagen i glesbygder har vissa speciella svårigheter och fördyringar. Det kan gälla svårigheter att få lån eller riskkapital, svårigheten att rekrytera nyckelkompetens, resekostnader och stora avstånd till marknaden. Sänkningen av arbetsgivaravgiften har därför varit ett välbehövligt incitament för företagsamhet i stödområde. tog ett slutgiltigt negativt beslut rörande ärendet nedsatta sociala avgifter för företagen i stödområdet. Detta negativa beslut behöver dock inte hindra den från att fortsätta tillämpa stödordningen men då under regeln om stöd av mindre betydelse (deminimis). Under denna regel kan myndigheter ge bidrag till ett enskilt bolag . Detta enligt ett brev från kommissionen till Hans Mörtberg i underskrivet av . Jag är övertygad om att även har denna information. Tänker ministern använda möjligheten att med deminimis-regeln återigen sänka arbetsgivaravgiften för företag i stödområdet som på grund av kommissionens beslut gått miste om det stöd de tidigare erhållit i form av sänkta arbetsgivaravgifter?
fr · GO111116 · 2001-04-25 00:00:00 — Fråga 2000/01:1116 av () till försvarsminister om information till Någon av fick försvarsutskottet information om att överbefälhavaren hade genomfört ett förbandschefsmöte på i syfte att klarlägga omfattningen av nya brister i Försvarsmaktens ekonomi, men också för att diskutera olika åtgärder för att komma till rätta med de nya underskotten. uppgift är bl.a. att fatta beslut om hur skattebetalarnas pengar ska användas, och genom kontroll följa upp att fattade beslut följs. Det är därför viktigt för tilltron till ett fungerande demokratiskt system att ledamöter tidigt får korrekt information om avvikelser från fattade beslut, t.ex. i form av budgetöverskridanden. Min fråga till försvarsministern är: Vilka åtgärder avser ministern vidta för att säkerställa att ledamöter tidigt får tillgång till korrekt information om tillståndet i Försvarsmakten?
fr · GO111117 · 2001-04-25 00:00:00 — Fråga 2000/01:1117 av () till statsrådet om prövningsrätt för elever En höjning av läraryrkets status är angelägen för att säkra undervisningens kvalitet i skolan. Lönen spelar härvid stor roll liksom lärarnas utvecklingsmöjligheter. Men även andra faktorer är viktiga för att stärka lärarrollen. Enligt , docent i teoretisk filosofi vid , är en yrkeskår professionell först när tre villkor är uppfyllda. Yrkeskåren gör bedömningar som har stor betydelse för individers framtid. Yrkeskårens bedömningar kan överklagas. Överklaganden granskas av andra yrkesutövare. Jag vill därför fråga: Är skolministern beredd att ta initiativ till att möjligheter till prövningsrätt skapas för elever i och gymnasiet genom att t.ex. en prövnings- och ansvarsnämnd inrättas?
fr · GO111118 · 2001-04-26 00:00:00 — Fråga 2000/01:1118 av () till socialminister om barns övervikt Svenska barn väger alltmer. Ökad vikt är ett hälsoproblem som blir allt vanligare hos barn och ungdomar. Orsakerna är säkert många och varierande. Åtskilliga är de tidningsartiklar som behandlar problemet med att barns vikt ökar. Som konsekvens av den ökade vikten drabbas fler barn av viktrelaterade sjukdomar såsom diabetes och belastningsskador. leder ökad vikt till minskad fysisk aktivitet vilket ytterligare påverkar viktuppgången. Med anledning av ovanstående vill jag ställa följande fråga till socialministern: Vad avser socialministern vidta för åtgärder för att förebygga att barn drabbas av ohälsa till följd av onormal viktuppgång?
fr · GO111119 · 2001-04-26 00:00:00 — Fråga 2000/01:1119 av () till justitieminister om barnförsäkringar Det har varit känt att försäkringsbolagen generellt sett inte godkänner vissa grupper av barn som kunder och därför inte tecknar avtal om personförsäkring med dessa barns vårdnadshavare. Särskilt orättvist drabbar detta för tidigt födda barn. För andra grupper avges hälsodeklaration som avgör om avtal sluts och hur detta avtal ser ut. När det gäller för tidigt födda barn vägrar flertalet bolag att teckna avtal alls. Det ställs inte ens fråga om eventuellt läkarintyg som kan visa att barnet har samma hälsostatus som andra barn i motsvarande ålder. Samhällets skyddssystem utgår från att vissa kostnader efter skador eller olyckor bärs av den enskilde genom kostnadsfördelning inom försäkringskollektivet. Om barn inte släpps in genom att avtal vägras blir deras skydd väsentligt sämre. säger klart att en stat har ansvar att se till att barnets bästa beaktas. Det förhållande som beskrivs här är inte till barnets bästa. Min fråga blir därför: Vilka åtgärder kommer justitieministern att vidta för att lagstiftningen ändras så att vissa grupper av barn inte kan diskrimineras på detta sätt?
fr · GO111120 · 2001-04-26 00:00:00 — Fråga 2000/01:1120 av () till jordbruksminister om att ställa till svars för BSE WHO, , har haft ett krismöte om BSE, galna ko-sjukan. Där varnade forskare för att det kan komma utbrott av BSE i , och andra östeuropeiska länder. Även och är i farozonen. Den hotande utbredningen av BSE över i stort sett hela världen är förorsakad av och EU:s foderexport till 80 länder. Trots att myndigheterna, i framför allt , känt till riskerna har inga åtgärder vidtagits. förbjöd användningen av kadavermjöl , men fortsatte exporten ända till 1996. EU stoppade inte importen förrän vid det senaste årsskiftet. tredubblades faktiskt exporten. kräver ersättning från EU för kostnader som BSE-krisen har förorsakat. Man kan ställa sig frågan om inte de som drabbas av smittan på grund av producenternas och myndigheternas brist på ansvarstagande också har rätt att fordra att ansvar utkrävs av dem som förorsakat smittan och spridningen av densamma. Vad avser jordbruksministern vidta för åtgärder för att ansvariga för spridningen av BSE-smittan ska ställas till svars?