ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · GO111391 · 2001-06-13 00:00:00 — Fråga 2000/01:1391 av () till näringsminister om företagsflytt flyttade 47 svenska företag sitt huvudkontor från . Utflyttningen medför negativa effekter för såväl näringsliv som det svenska samhället i stort. Att företagens huvudkontor är belägna i innebär att ägar- och ledningskompetens finns i landet. Företagens huvudkontor har även positiva effekter för underleverantörer och tjänsteföretagens utveckling. Vanliga argument för utflyttning av företagens huvudkontor är såväl skattesystemets konstruktion som nivåerna på de svenska skatterna. Med anledning av ovanstående vill jag ställa följande fråga till näringsministern: Vad avser näringsministern vidta för åtgärder för att svenska företag ska uppleva som ett attraktivt land att placera sina huvudkontor i?
fr · GO111392 · 2001-06-13 00:00:00 — Fråga 2000/01:1392 av () till socialminister om hälso- och sjukvård i De boende i de socialdemokratiskt styrda fyra Norrlandslandstingen är drabbade av långa väntetider för hälso- och sjukvård. Norrlänningarna får genom politiska beslut inte möjlighet till ett fritt vårdval. har fattat beslut om att rekommendera alla landsting att införa fritt vårdval. Norrlandslandstingen har gjort motsatsen och beslutat i sitt samverkansfullmäktige att uppmana landstingsfullmäktigeförsamlingarna i , , och att säga nej till rekommendation. Därmed mister norrlänningarna samma möjligheter som alla andra svenskar ska få @ möjlighet att söka vård där de själva vill oberoende av länsgränser. Med anledning av ovanstående vill jag ställa följande fråga till socialministern: Vad avser socialministern vidta för åtgärder så att inte norrlänningar ska drabbas av längre väntetider för hälso- och sjukvård än övriga svenskar?
fr · GO111393 · 2001-06-13 00:00:00 — Fråga 2000/01:1393 av () till statsrådet om solceller i skolorna I flera länder försöker man integrera skolans verksamhet med intresset för ny teknik på ett mycket praktiskt sätt. Det gäller främst inom energiområdet @ och främst solcellsutvecklingen. Sålunda finns det i flera länder möjlighet för skolor att ansöka om statliga bidrag för att underlätta investeringar i solcellsteknik, som en del av skolans energiförsörjning. Man ser det, t.ex. i , som en del av pedagogiken. Elever får, via bl.a. datorer, följa tekniken och hur el genereras från skoltaken, och hur det går för andra skolor som också satsat på solceller. Förhållandevis små statliga bidrag kan, i kombination med t.ex. EU-bidrag, underlätta för en skola att sätta upp solceller. För svenskt vidkommande vore det extra intressant med tanke på att svensk solcellsforskning ligger i framkant, genom Ångströmlaboratoriet. Avser skolministern att studera hur man i t.ex. arbetar med denna fråga?
fr · GO111394 · 2001-06-14 00:00:00 — Fråga 2000/01:1394 av () till socialminister om information om narkotika Som ett led i det förebyggande arbetet mot narkotika framställdes en bok, kallad . Den utgavs av . 1993 överfördes ansvaret för att framställa och distribuera boken till . Boken döptes om till Boken om droger och distribuerades till föräldrar med tonårsbarn. Syftet med boken har varit att informera föräldrar. Det statliga stödet för boken upphörde dock och upphörde därför med utgivningen , då den senaste utgåvan trycktes. Därefter har utgivningsrätten överlåtits till (). Några statliga pengar för att möjliggöra att boken åter trycks och delas ut till tonårsföräldrar har dock inte följt med. FMN:s avsikt var att lokalt kunna stötta bokutgivningen genom bl.a. information på skolor och till föräldrar. Eftersom medel saknas har de dock inte kunnat trycka och distribuera boken. Det vore intressant att veta vilken inställning regeringen har till en fortsatt utgivning av boken och till dess finansiering. Vad avser socialministern vidta för åtgärder för att säkerställa en fortsatt utgivning av Boken om droger?
fr · GO111395 · 2001-06-14 00:00:00 — Fråga 2000/01:1395 av () till näringsminister om OECD-granskning För att ta reda på hur det svenska näringsklimatet ser ut avseende regelbyråkratin har vi moderater föreslagit att regeringen ska anmäla till för en oberoende granskning av det svenska regelförenklingsarbetet. Detta har även regeringen sagt sig vilja genomföra i sin skrivelse 1999/2000:148. I ett frågesvar säger näringsministern: "Jag besvarade samma fråga från detta år. Ska jag precisera mig ytterligare så kan jag nämna att kommer att ansöka till om att vara ett av de fyra länder som studeras /2003. Ansökan kommer att lämnas in innevarande år, vilket är innan ansökningstiden går ut." I överensstämmelse med kalendern är det nu sommar och enligt ansvarig tjänsteman på har det inte lämnats in någon ansökan till . Jag tar mig därför friheten att repetera min fråga: När kommer ministern att lämna in en ansökan till för en oberoende granskning av det svenska regelförenklingsarbetet?
fr · GO111396 · 2001-06-14 00:00:00 — Fråga 2000/01:1396 av () till näringsminister om olika villkor för hamnar och raffinaderier i hamn har tillsammans med Preem raffinaderi och raffinaderi investerat mångmiljonbelopp i gasåtervinningssystem för urlastning av lättflyktiga kolväten (främst bensin). Detta har genomförts eftersom man bl.a. av fått försäkran om att lagstiftning om utrustning av fartyg ska vara klar . har också anmodat och hamn att installera gasåtervinningsanläggningar för urlastning till fartyg till detta datum. har dessutom försäkrat att lagstiftningen kommer att formuleras så att alla fartyg som hanterar bensin i svenska hamnar kommer att vara tvungna att vara utrustade för gasåtervinning. visar det sig att lagstiftningen är försenad och att lagstiftningen endast ska omfatta fartyg som ska lasta i och på enligt uppgift från . Detta innebär att fartyg troligen kommer att söka sig till andra hamnar eftersom gasåtervinningsanläggningar medför vissa extra kostnader för fartygen. Vilka åtgärder avser ministern att vidta för att skapa konkurrensneutrala villkor för hamnar och raffinaderier i och som skapar incitament för miljöinvesteringar?
fr · GO111397 · 2001-06-14 00:00:00 — Fråga 2000/01:1397 av () till näringsminister om lokaliseringen av isbrytarna till beslutade vid behandling av regeringens skrivelse 1999/2000:33 Utvecklingsprogram för kommuner med särskilda omställningsproblem främst på grund av strukturomvandlingar inom Försvarsmakten bl.a. att får i uppdrag att utreda frågan om en sommarlokalisering av isbrytarverksamheten till . Med tanke på att beslutet fattades och ingen sommarlokalisering av isbrytare har skett till vill jag fråga näringsministern om han avser vidta några andra åtgärder för att kompensera kommunen för uteblivna arbetsplatser.
fr · GO111398 · 2001-06-14 00:00:00 — Fråga 2000/01:1398 av () till näringsminister om ersättningsarbeten i fick löfte om 215 statliga ersättningsjobb med anledning av strukturomvandlingen inom Försvarsmakten och nedläggningen av garnison. Trots att det nu gått nedläggningen av garnison har endast beslutats om att den s.k. kvalificerade yrkesutbildningen ska förläggas till . Detta beräknas ge mellan 15 och 20 nya arbetstillfällen. Det har diskuterats att bl.a. polishögskola, fängelse och Apoteksbolaget skulle förläggas till . Men de förslagen har av olika anledningar inte kunnat realiseras. Invånarna i börjar av naturliga skäl bli både otåliga och besvikna då de givna löftena inte infriats. Med kvar till nästa val frågar jag därför näringsministern: När tänker regeringen för de förväntansfulla hässleholmarna presentera resterande ca 200 arbetstillfällen i form av namngivna företag, organisationer eller myndigheter?
fr · GO111399 · 2001-06-14 00:00:00 — Fråga 2000/01:1399 av () till näringsminister om garnisonsområdet i , således , bedömde regeringen att garnisonsområdet och Hovdala skjutfält har betydelse för möjligheter att klara omställningsarbetet efter avvecklingen av förbanden i garnison. Kommunen bör, framhöll regeringen i beslutet, få möjlighet att under gynnsamma affärsmässiga villkor förvärva garnisonsområdet inklusive Hovdala övnings- och skjutfält. pekade regeringen i beslutet på att de nya militärdistriktsgrupperna ska samverka med bl.a. kommunen och stödja och utbilda hemvärn och frivilligorganisationer. Men då det tydligen tycks finnas en motsättning mellan löften till och Försvarsdepartementets strävan att ge hemvärnet i norra så goda utbildningsmöjligheter som möjligt, har inget avtal ännu träffats. har inte fått någon prisuppgift vad gäller inköp av garnisonsområde inklusive Hovdala övnings- och skjutfält. Oklarheten beträffande villkoren för övertagandet av garnisonsområdet, inte minst prislappens storlek, är ur ett Hässleholmsperspektiv ett betydande hinder i omställningsarbetet. När kommer att få klart besked om kostnader och övriga villkor som är förknippade med inköp av garnison med Hovdala övnings- och skjutfält?
fr · GO111400 · 2001-06-14 00:00:00 — Fråga 2000/01:1400 av () till försvarsminister om i Underskotten i Försvarsmakten har inneburit stora neddragningar på all verksamhet. Förutom allvarliga konsekvenser för förbandsproduktionen drabbas också andra betydelsefulla sidoverksamheter. En sådan är . Enligt den information som kommit mig till del är denna musikkår på väg att läggas ned. Efter några årtionden av militärmusik vid blev det en regionmusikkår 1971 som 1988 förändrades till länsmusikstiftelse med delvis en helt annan profilering. Efter en utredning beslutade regeringen att en värnpliktig musikavdelning skulle organiseras inom milo ÖN. I regeringsbeslutet (Fo91/2561/3) uppdrogs åt chefen för armén att genomföra förhandlingar med berörda landsting och Svenska Rikskonserter med syfte att ingå avtal om tjänstemusik för Försvarsmakten m.m. att träda i kraft fr.o.m. . Särskilt skulle uppmärksammas att statsmakternas utökade behov av statsceremoniell musik kunde tillgodoses. är en stor militär och civil kulturell tillgång för hela . Ett betydelsefullt samarbete pågår med i , musikskolorna i kommunerna och övrigt musikliv i regionen. På grund av min oro för en eventuell nedläggning av ställer jag följande fråga till försvarsministern: Avser försvarsministern att vidta åtgärder så att tidigare regeringsbeslut fortsättningsvis kommer att gälla?
fr · GO111401 · 2001-06-14 00:00:00 — Fråga 2000/01:1401 av () till försvarsminister om parlamentarisk arbetsgrupp De svarta hålen i försvarets ekonomi har blivit en realitet, som kommer att tvinga fram ytterligare besparingar. Varken Försvarsmakten eller Försvarsdepartementet verkar ha förmågan att komma till rätta med de ekonomiska problemen. har beslutade besparingar bl.a. lett till inställda övningar och förkortad värnpliktstjänstgöring. I en gemensam motion och debattartikel aktualiserade () och undertecknad behovet av en parlamentarisk arbetsgrupp kompletterad med experthjälp från bl.a. och externa konsultföretag. Arbetsgruppens uppgift ska vara att utvärdera beslutet om ny grundorganisation för Försvarsmakten, vilket en riksdagsmajoritet bestående av socialdemokrater, centerpartister och vänsterpartister fattade . Men uppgiften ska inte enbart vara att granska riksdagsbeslutet utan också att försöka finna de strukturella felkällor som uppenbarligen finns i försvarsbeslutsprocessen och som i förlängningen leder till de "svarta hålen". Min fråga till försvarsministern: Är regeringen nu beredd att tillsätta en parlamentarisk arbetsgrupp med syfte att komma till rätta med Försvarsmaktens strukturella ekonomiska problem?
fr · GO111402 · 2001-06-14 00:00:00 — Fråga 2000/01:1402 av () till utrikesminister om mänskliga rättigheter i Balkankännare brukar se , , som den verkliga prövostenen på . I termer av stat, nation och nationalitet är ställning omstridd. Historiska anspråk på området från kringliggande stater kan därför komma att underblåsa ett inbördeskrig som kan verka oundvikligt. De senaste månadernas konflikter mellan gerillagrupper och den makedonska staten har även uppmärksammat omvärlden på de spänningar och orättvisor som finns mellan skilda folkgrupper i , i medierna etiketterade som "makedonska albaner" respektive "slaviska makedonier." har genom bl.a. sin roll som ordförandeland inom Europeiska unionen varit hårt och framgångsrikt engagerat i olika krisförebyggande aktiviteter. Ordförandeskapet för EU är snart slut, men oroligheterna på kvarstår. Säkerligen har på olika sätt bidragit till att situationen ändå är så pass stabil som den är och att respekten för mänskliga rättigheter någorlunda gått att upprätthålla . Min fråga till utrikesministern: På vilka sätt kommer regeringen fortsätta att bidra till att upprätthålla och fördjupa respekten för mänskliga rättigheter i ?
fr · GO111403 · 2001-06-14 00:00:00 — Fråga 2000/01:1403 av () till miljöminister om miljöhänsyn i kommunala parkeringsbestämmelser Utsläppen av koldioxid är ett mycket stort miljöproblem. När biltillverkarna tar fram miljöanpassade alternativ har de svårt att slå igenom på bred front på grund av att kostnaderna för att ta fram dessa bilar är höga och priserna blir därefter. har definierat vad som är ett miljöfordon, t.ex. el- och hybridbilar, och givit dessa generösa parkeringsvillkor inom kommunen. De som kör ett miljöfordon kan ansöka om ett tillstånd som gäller på allmän plats, dvs. på gator och offentliga parkeringsplatser. Detta innebär t.ex. att ett miljöfordon får parkera i utan att betala på avgiftsbelagda P-platser och där parkering är tillåten än får man alltid stå i . För boendeparkering gäller särskilda regler. Kostnaden för detta parkeringstillstånd är endast och gäller . Det är mycket bra att bilar som helt eller delvis drivs med el premieras med lägre parkeringskostnader. Med all respekt för den demokratiska processen i kommunerna borde regeringen agera för att fler kommuner följer Göteborgsexemplet. Jag vill därför fråga miljöministern: Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att det i kommunala parkeringsbestämmelserna ska tas hänsyn till bilarnas miljöpåverkan vilket skulle innebära ett incitament för privatpersoner och företag att köpa el- och hybridbilar och minska kodioxidutsläppen?
fr · GO111404 · 2001-06-14 00:00:00 — Fråga 2000/01:1404 av () till kulturminister om valbevakningen i medierna De flesta länder har någon form av skriftliga föreskrifter på hur medierna ska sköta valbevakning. I många fall är det noggranna regleringar. I finns ingenting skrivet eller reglerat om valbevakning. Vid genomgång av SVT:s rikssändningar efter valet fann att två längre debatter hållits med samtliga partier. Därutöver en längre duell mellan och och en kortare mellan och . Rapport morgon hade kortare dueller där s deltog i elva, m i nio, v och fp deltog i fem vardera, c och kd i tre vardera, och mp i två dueller. Jag tycker det är rimligt att ställa större krav på likformig behandling av partier inför val. Med anledning av ovanstående vill jag fråga ministern: Hur avser ministern verka för att jämlikhet uppstår vad avser valbevakning i public service och i övriga medier?
fr · GO111405 · 2001-06-14 00:00:00 — Fråga 2000/01:1405 av () till kulturminister om närradio Närradion gör det möjligt för ideella föreningar att utan större kostnader sända radioprogram i ett begränsat geografiskt område. Från början var närradion enbart ett språkrör för de lokala ideella föreningarna men är det tillåtet att starta en förening enbart med syftet att sända närradio. Denna förändring har visserligen öppnat möjligheten för nya grupper att via radion nå ut lokalt men förändringen har även medfört att det ursprungliga syftet till viss del ändrats. blir det allt vanligare att föreningar startas med syftet att sända radio professionellt. Genom att begära sändningstillstånd i kommuner där det saknas närradio och närradioförening eller där närradio sänds i ringa omfattning får de möjlighet att sända reklamfinansierade program dygnet runt i kommersiellt syfte. De kan på detta sätt driva en vinstdrivande radiokanal utan att behöva ansöka om att få sända en kommersiell lokalradiokanal. finns aktörer som fått tillstånd att sända i över 20 kommuner. Hur är en sådan verksamhet möjlig utan att tillämpa samsändning eller nätverk? Jag ser en stor risk i att de ideella föreningarna successivt kommer att trängas undan när professionella aktörer börjar konkurrera om utrymmet. Närradion fyller då inte längre den ursprungliga funktion som den var ämnad för. Avser statsrådet att vidta åtgärder för att säkerställa att grundidén med närradio inte förfelas?
fr · GO111406 · 2001-06-14 00:00:00 — Fråga 2000/01:1406 av () till justitieminister om lagstiftning om franchising Franchising är en företagsform som vuxit . Ett allmänt bekymmer är att många franchisetagare har en mycket svag styrkeposition. De flesta avtal mellan franchisetagare och franchisegivare uppvisar klara drag av att vara ensidigt utformade till franchisetagarens nackdel. Det är franchisegivaren som i huvudsak bestämmer villkoren för samarbetet. Det kan få allvarliga konsekvenser för såväl franchisetagaren som för de hos denna anställd personal. Företagsformen franchising innebär också problem för de anställda från en arbetsrättslig synpunkt. Anställda hos en franchisetagare kan inte på ett lika meningsfullt sätt som andra grupper av anställda utöva det medinflytande som kollektivavtal och lagar medger. Viktiga beslut som påverkar de anställda hos en franchisetagare tas av franchisegivaren. De anställda har därför minimalt inflytande över besluten på den nivå där de verkligen fattas. Unidroit har presenterat en modellag rörande franchising. Förslaget är utförligt när det gäller informationsskyldigheten. Modellagen skulle vara ett bra första steg för en svensk lagstiftning. I svensk anpassning måste dock en lag som är värd namnet också ta hänsyn till de anställdas rättigheter och skyldigheter. Jag vill fråga justitieministern om han är beredd att ta initiativ till en lagstiftning om franschising.
fr · GO111407 · 2001-06-15 00:00:00 — Fråga 2000/01:1407 av () till näringsminister om flygtrafikledningssystemet beställdes ett nytt PC-baserat flygtrafikledningssystem för svenska flygplatser och det svenska luftrummet, kallat System 2000. Systemet har alltsedan det beställdes dragits med problem i form av förseningar och fördyringar. Enligt de ursprungliga planerna skulle System 2000 ha tagits i bruk , men denna tidpunkt har flyttats framåt gång på gång. är det senaste budet att det är som gäller. En fråga som gjort ikraftträdandet av System 2000 akut är tredje bana. Banan ska tas i drift vid det kommande årsskiftet. Det har förutsatts att System 2000 skulle vara i drift då systemet kan hantera de ökade flygrörelser som uppkommer med den nya banan på . Det finns därför farhågor om att man måste nyttja det gamla flygtrafikledningssystemet som gör att tredje bana inte kan utnyttjas optimalt. Med hänvisning till det anförda skulle jag vilja ställa följande fråga till näringsministern: Är näringsministern beredd att ta upp en diskussion med för att säkra flygsituationen på och i det övriga svenska luftrummet?
fr · GO111408 · 2001-06-15 00:00:00 — Fråga 2000/01:1408 av () till näringsminister om och sorbiska byar expansion i innebär bl.a. att bolaget blivit ägare till en brunkolsfyndighet under den sorbiska, kulturhistoriskt mycket värdefulla byn . har 73 små sorbiska byar i regionen utplånats för att ge plats för kolgruveindustrin. 1993 beslutade i Brandenburg att Horno skulle skyddas och bevaras som ett historiskt monument. Ändå har lagar stiftats som innebär att befolkningen i ska tvångsförflyttas till annan plats för att ge plats för gruvbrytningen. Den svenska staten är , som ägare av , den part som har att avgöra huruvida tvångsförflyttningen av de 60 sorbiska familjerna ska fullföljas, eller om brunkolsbrytningen kan begränsas så att byborna kan bo kvar och den kulturhistoriskt värdefulla miljön bevaras. Vilka åtgärder ämnar statsrådet vidta för att svenska staten, som helägare till , inte ska göra sig skyldigt till tvångsförflyttning av 60 sorbiska familjer i ?
fr · GO111409 · 2001-06-15 00:00:00 — Fråga 2000/01:1409 av () till näringsminister om och upphandlingsreglerna I sin årliga rapport har () vid en granskning av anskaffningsverksamhet konstaterat, att inte följer upphandlingsreglerna. Kritik riktas också mot rutiner vad gäller den interna samordningen och styrningen av upphandlingen. Kunskapen inom om upphandlingsreglerna är också, enligt RRV, otillräcklig. Vilka åtgärder är näringsministern beredd att vidta för att förmå att respektera gällande upphandlingsregler?
fr · GO111410 · 2001-06-15 00:00:00 — Fråga 2000/01:1410 av () till socialminister om ansvar för vården norra regionen har rekommenderat landstingen i regionen, som alla är socialdemokratiskt styrda, att inte ställa sig bakom landsövergripande rekommendation om valmöjligheter i vården. beslutade att de människor i länet som behöver vård inte ska få utöva sitt fria vårdval på samma sätt som övriga invånare i . För patienten i gäller därmed inte vård på lika villkor. Den socialistiska majoriteten låser på det sättet fast länsmedborgarna i långa vårdköer. Trots att det finns kapacitet för t.ex. gråstarrs- och höftledsoperationer på andra platser i landet, tvingas patienter i att fortsätta att vara sjukskrivna och till onödigt lidande. Det blir inte billigare att operera senare och låta patienter ta upp köplatser än att göra det genast, när det behövs. I stället kostar det i komplikationer, i förlängda vårdtider, i hemtjänst osv. Det går inte att negativt särbehandla stora patientgrupper och låta människor bli obehandlade, kanske dö i kön i väntan på behandling som de hade kunnat få någon annanstans i landet. Som svar på min tidigare ställda fråga i samma ämne hänvisar socialministern i sitt svar till tidigare lämnade svar i liknande frågor. I dessa trycks på att inget beslut ännu fattats av berörda landsting. finns ett sådant. Vad avser socialministern göra för att patienter även i ska kunna få utöva ett fritt vårdval och komma under behandling så snabbt som möjligt?
fr · GO111411 · 2001-06-15 00:00:00 — Fråga 2000/01:1411 av () till socialminister om resor inom Schengenområdet I utsätts kroniskt sjuka och funktionshindrade som är beroende av narkotikaklassad medicin, och som vill resa inom Schengenområdet, för onödig byråkrati. som detta skapar extra besvär för resenären tar det i anspråk dyrbar läkartid och ökar arbetsbördan för . I tvingas kroniskt sjuka först skaffa intyg från den läkare som utfärdat receptet för berört läkemedel. Därefter ska intyg inhämtas från . Regelverket försvårar och ibland t.o.m. omöjliggör spontana resor. Resor som varar än är omöjliga att genomföra. I är regelverket betydligt enklare. Danskarna kan hämta behövliga intyg för narkotikaklassade medel, exempelvis smärtstillande medel och sömnmedel, på sitt apotek. Fri rörlighet över gränserna är en av de grundläggande tankarna inom det europeiska samarbetet. Denna rörlighet måste även omfatta dem som på grund av sjukdom eller funktionshinder är beroende av starka mediciner. Vad avser socialministern vidta för åtgärder så att det ska bli enkelt även för sjuka och funktionshindrade att njuta av den fria rörligheten?
fr · GO111412 · 2001-06-15 00:00:00 — Fråga 2000/01:1412 av () till socialminister om vårdavgifter för rättspsykiatrisk vård En person som dömts till rättspsykiatrisk vård betalar själv vårdavgiften, trots att dessa personer vanligtvis är helt medellösa. Detta leder till att när utskrivning sker kan vederbörande ha skuld på som han saknar någon som helst möjlighet att betala den. Detta är naturligtvis inte tillfredsställande. Med hänvisning till ovanstående vill jag fråga vilka åtgärder socialministern avser vidta för att rätta till denna situation.