ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · GP1187 · 2001-10-19 00:00:00 — Fråga 2001/02:87 av andre vice talman () till statsrådet om kanonexport till () godkände att får sälja upp till 3000 kanoner till . Det är betydligt fler än de 410 kanoner som sålde till . Denna tidigare affär kantades, som bekant, av mutskandaler och ledde bl.a. till att inledde en bojkott av som varade . vill åter sälja vapen till under förevändning att det rör sig om följdleveranser. Den nya versionen av fälthaubits 77B, som är det vapensystem som den nu aktuella affären rör, kan på många sätt sägas vara en helt annan produkt än de kanoner som tidigare sålt. Den nya haubitsens mobilitet gör att den taktiskt kan användas på ett helt annat sätt än de tidigare kanonerna. Att kalla det en följdleverans, då det handlar om mångdubbelt fler enheter än den ursprungliga ordern, är synnerligen tveksamt. Det avtal som slöts mellan och 1986 stadgar att ska lämna information om hur kanonerna fungerar. Trots att haft goda möjligheter att testa dem, främst i gränskonflikten med @ en av världens få mellanstatliga konflikter, finns det inget som tyder på att några sådana uppgifter inkommit. Har brutit detta kontraktsvillkor, kan inte heller anses vara juridiskt bundet av avtalet. Det finns, som ovan nämnts, många tveksamma detaljer i denna affär. har också i påpekat att egentligen inte är ett land som borde göra vapenaffärer med. Min fråga till handelsminister blir därför: Avser ministern att vidta åtgärder i syfte att stoppa exporten av fälthaubits 77B till ?
fr · GP1188 · 2001-10-19 00:00:00 — Fråga 2001/02:88 av () till statsrådet om vapenexport till smugglades svenska luftvärnsrobotar tillverkade i via till . Det blev en stor skandal och efterspelet fick tre Boforsdirektörer på fall. Då uttalade handelsminister att den som funderar på att köpa svensk krigsmateriel på ett olagligt sätt ska veta att det inte lönar sig. tog också initiativ till en ny lag på området som skulle stoppa export av produkter som skulle underhålla utsmugglade produkter. sade , att genom skärpningen av lagen sätter man stopp för detta underhåll. Enligt uppgift har godkänt att ska få sälja ett 100-tal luftvärnsrobotar till . Detta köp ska också inkludera att företaget tar tillbaka de olagligen insmugglade robotarna . Om denna affär blir av har både och lärt sig att den olagliga handeln har lönat sig. Affären ger dessutom tillstånd att sälja vapen till ett land dit det inte varit tillåtet tidigare, vilket innebär att svenska regler för exportkontroll luckras upp. Jag vill därför fråga handelsminister : Vad avser ministern att vidta för åtgärder i syfte att stoppa exporten av luftvärnsrobotar till ?
fr · GP1189 · 2001-10-19 00:00:00 — Fråga 2001/02:89 av () till jordbruksminister om tillsynsavgifter har kommunerna kritiserats för brister i livsmedels-, miljö- och djurtillsynen. Diskussioner pågår kring om tillsynen över huvud taget ska ligga kvar på kommunnivå eller om tillsynsansvaret eventuellt ska flyttas över till statlig nivå. Förhållanden som talar för att tillsynen fortsatt bör ligga på kommunernas ansvar är kunskap om lokala förhållanden, närhet till dem som berörs samt närvaro. Dessa delar är viktiga inslag i samhällets hälsoskydd. Kommunerna skulle kunna vara den resurs och myndighet som behövs inom miljö- och hälsoskydd samt djur- och livsmedelstillsyn. I väntan på en eventuell förändring av tillsynsansvaret och för att verka för en förbättring av det nuvarande arbetet med tillsynen i kommunerna, krävs bl.a. att kommunerna tillförs de resurser som behövs för en god tillsyn. Antingen via anslag eller via avgiftssystem. Ett problem är att kommunerna inte har möjlighet att höja tillsynsavgiften för livsmedelstillsyn som har höjt sina taxor . Detta synes ologiskt. Jag vill fråga om jordbruksministern avser tillåta kommunerna att höja sina taxor i enlighet med de höjningar av taxor genomfört.
fr · GP1190 · 2001-10-19 00:00:00 — Fråga 2001/02:90 av () till socialminister om diskriminering av adoptivföräldrar i pensionssystemet Ett antal föräldrar @ inte minst kvinnor @ som var hemma med sina adoptivbarn t.ex. och som närmar sig pension får sämre förutsättningar för sin pension än de borde ha rätt till. Det beror på reglerna i lagen (1998:675) om införande av lagen (1998:674) om inkomstgrundad ålderspension. De föräldrar som adopterade barn under åren 1960@1998 får inte tillgodoräkna sig barnår för tiden innan barnet formellt adopterades. Detta ger oacceptabla konsekvenser, eftersom genomförande av adoption kunde vara en flerårslång process, som vidtog efter det att barnet kommit i familjens vårdnad. Barnet bodde alltså hos familjen, men barnår beviljas inte. får den tid som föräldrar har ett barn i sin vård, i syfte att adoptera det, tillgodoräknas för barnår. Men för äldre adoptivföräldrar är det inte så. Reglerna bör därför ändras, så att den faktiska vårdnaden utgör grund för barnår för alla adoptivföräldrar. Ett särskilt problem för adoptivföräldrar som också måste uppmärksammas är att barnåren räknas från barnets födelse, ej från det kommer i adoptivfamiljens vård. När avser socialministern vidta åtgärder för att stärka adoptivföräldrars rätt till barnår i pensionssystemet?
fr · GP1191 · 2001-10-19 00:00:00 — Fråga 2001/02:91 av () till justitieminister om människohandel över gränserna Lite nu och då får vi genom bl.a. massmedierna höra talas om den könshandel eller slavhandel med framför allt öststatskvinnor som äger rum på olika platser i . och i gränsområdet i brukar särskilt nämnas. Ständigt nya flickor och kvinnor transporteras till för att slava såväl dag som natt i en verksamhet som är förbjuden i vårt land. Denna import av kvinnor är en verksamhet som myndigheter och andra känner till, men ändå tycks göra lite för att stoppa. Speciellt med tanke på den förnedring könshandeln innebär för de som oftast mot sin vilja tvingats in i den men även med tanke på risken för hivspridning från framför allt och , där vi vet att infektionen har en stor spridning och ökar katastrofalt, är det angeläget att genom olika metoder stoppa könshandeln. Vilka åtgärder avser regeringen att vidta för att stoppa könshandeln med utländska kvinnor i ?
fr · GP1192 · 2001-10-22 00:00:00 — Fråga 2001/02:92 av () till utrikesminister om minor och vapen i Det har framkommit uppgifter om att använder sig av såväl s.k. cluster @ som minvapen i . Att använder clusterbomber råder det inget större tvivel om, men det är osäkert om man också använder personminor. I båda fallen är användningen av sådana vapensystem oroande ur ett humanitärt perspektiv. I fråga om personminorna råder en stark norm mot användning medan det inte finns samma starka norm mot användning av clustervapen, vars substridsdelar är ämnade att explodera då de når marken. Erfarenheter från t.ex. Kosovo visar att de blindgångare som blir resultatet av oexploderade substridsdelar skapar svåra problem. När det gäller personminor har enligt uppgifter i amerikanska bombplan släppt ned bombkapslar som innehåller systemet CBU-89 Gators över . hade samma uppgift . CBU-89 Gators är ett system där varje bombkapsel innehåller en mix av stridsvagnsminor och personminor, vilka bildar ett minfält på marken. Den internationella kampanjen mot minor, ICBL, är dock tveksam till uppgifterna om att det verkligen är CBU-89 Gators som har använts. Det kan i stället handla om clustervapnet CBU-87. Min fråga till utrikesministern: Vilka åtgärder avser regeringen vidta om det visar sig att använder personminor och clustervapen vid krigföringen i ?
fr · GP1193 · 2001-10-22 00:00:00 — Fråga 2001/02:93 av (m) till justitieminister om tidsordningen för utsökningsrättsliga propositioner Man har från sida tidigare förutskickat en proposition om en ny förmånsrättslag under innevarande . Någon sådan har dock inte presenterats och syns heller inte till i propositionsförteckningen för /02. Enligt propositionsförteckningen aviseras dock en proposition om återvinning i konkurs . Det är märkligt att man inte har lyckats prestera en förmånsrättslig proposition och ännu märkligare att man innan en sådan givits väljer att lägga fram förslag till ändringar i återvinning i konkurs. Det logiska vore att presentera propositionerna i omvänd ordning. Vad avser justitieministern göra för att påskynda propositionen om en ny förmånsrättslag?
fr · GP1194 · 2001-10-22 00:00:00 — Fråga 2001/02:94 av () till statsrådet om maxtaxan Enligt ett pressmeddelande från så förväntas "inga direkta volymökningar i form av fler barn" inom barnomsorgen med anledning av maxtaxan. Vidare står det att "det är hög tid för kommunerna att börja planera inför de nya reformer som införs inom barnomsorgen". Mot detta står uppgifter från , som i en rapport visat att var tionde kommun i landet inte kan ordna barnomsorg åt alla köande familjer . I en enkät som TT genomförde bedömde 209 av landets 289 kommuner att trycket inom barnomsorgen i och med maxtaxan ökar. Risken för fler barn i barngrupperna är överhängande liksom oron för att fler obehörig personal måste nyanställas. Vilka åtgärder avser statsrådet vidta för att införandet av den s.k. maxtaxan inte ska inverka menligt på kvaliteten inom barnomsorgen?
fr · GP1195 · 2001-10-22 00:00:00 — Fråga 2001/02:95 av () till statsrådet om kommunala folkomröstningar Regeringsbeslutet från att återigen avslå kommuns ansökan om att få byta län har med all rätt väckt stor uppmärksamhet, särskilt som det finns ett folkomröstningsresultat i botten, där av hebyborna uttalat sig för ett länsbyte. Beslutet har debatterats i medierna, och även i i form av en interpellationsdebatt med demokratiminister . I interpellationsdebatten konstaterar demokratiministern följande: "(Men) låt mig först klargöra en sak, nämligen att detta inte har varit något enkelt beslut. Tro inte att regeringens ställningstagande har inneburit att vi har bortsett från den folkopinion som finns. Nej, det har vi inte. Detta har varit ett svårt beslut att fatta. Jag har våndats med det . Det erkänner jag gärna. Anledningen till det är ju just att det finns en sådan uttalad opinion i för detta och att det handlar om många olika saker, bl.a. om identitet." Och i sitt sista anförande säger demokratiministern: "I en demokrati är det så att folkvalda självklart både ska uppmuntra och ska delta i och lyssna till olika folkliga opinioner. Men i en demokrati är det också så att man inte alltid kan räkna med att man får som man vill." Mot bakgrund av ovanstående vill jag ställa följande fråga till demokratiministern: Hur stor majoritet anser statsrådet att det ska krävas i en folkomröstning som den i , för att folkmajoriteten ska få som den vill, och att regeringen ska besluta i enlighet med den uttryckta folkviljan?
fr · GP1196 · 2001-10-23 00:00:00 — Fråga 2001/02:96 av () till miljöminister om trafiksäkerhetsaspekter Vid genomförandet av en miljökonsekvensbeskrivning ska en samlad bedömning av en planerad anläggnings, verksamhets eller åtgärds inverkan på miljö, hälsa och hushållning med naturresurser göras. I många fall påverkas miljön även av trafiksäkerhetsförhållanden. Enligt gällande lagstiftning ingår dock inte dessa frågor vid en miljökonsekvensbeskrivning. Jag känner personligen till ett fall där en person fick yttra sig angående etablering av ett asfaltsverk vid sitt bostadsområde. I besvärsskrivelsen anförde personen i fråga trafiksäkerhetsmässiga skäl. I svaret från miljökontoret står att "Trafikssäkerhetsfrågor är inget som kan regleras i anmälningärendet enligt ". I en god miljö skulle även trafiksäkerhetsmässiga aspekter kunna vägas in. Avser miljöministern att vidta åtgärder för att även trafiksäkerhetsaspekter bör vägas in i begreppet god miljö i miljöskyddslagen?
fr · GP1197 · 2001-10-23 00:00:00 — Fråga 2001/02:97 av () till miljöminister om återvinning Enligt en rapport från branschorganisationen framkommer det att återvinning av uttjänta produkter är för omfattande i . I många fall skulle det vara både mer miljövänligt och billigare att bränna eller deponera avfallet i stället för att återvinna det. Enligt rapportförfattaren pekar miljöforskning och ekonomiska analyser snarare på att återvinning i en rad fall mer handlar om symbolhandlingar än konkreta miljövinster. Rapporten visar vidare att det bara är vissa produkter som lämpar sig för återvinning, exempelvis sådana som innehåller aluminium eller hårdplast. Mot bakgrund av ovanstående vill jag fråga statsrådet följande: Vilka åtgärder avser statsrådet vidta för att förändra lagstiftningen när det gäller producentansvar för återvinning?
fr · GP1198 · 2001-10-23 00:00:00 — Fråga 2001/02:98 av () till socialminister om hörselskadades situation Det kan ta att få en hörapparat för den som bor på fel ort. Detta visar en kartläggning, som , , gjort. De längsta köerna finns uppe i /och i . Endast , , och fyra sjukhus i klarar besöksgarantin, dvs. hörselvård inom ett kvartal. Det är dessutom stora skillnader i väntetid mellan olika landsting. Av HRF:s undersökning framgår även att avgifterna varierar. På vissa orter kan det kosta att få hjälp, medan det på andra orter är gratis. Landstingen är skyldiga, enligt lag, att tillhandahålla hjälpmedel, oavsett i vilket landsting patienterna bor. Mot bakgrund av ovanstående vill jag fråga statsrådet följande: Vilka åtgärder avser statsrådet vidta för att hörselskadade ska få de hjälpmedel som de har rätt till, oavsett bostadsort?
fr · GP1199 · 2001-10-23 00:00:00 — Fråga 2001/02:99 av () till näringsminister om går genom och och är av utomordentligt stor betydelse för industrins framtid i området. Trafikmängden på riksvägen är stor och uppgår till över 20000 fördon både vid Ale och i . Den tunga trafiken har ökat mycket kraftigt . har vägen smal vägbredd, icke planskilda järnvägskorsningar och passerar genom tätorter med ett stort antal växlingar mellan olika hastigheter. Den låga vägstandarden på riskerar bryta vår industris positiva utveckling. Dessutom leder den, i förhållande till trafikmängden, undermåliga vägstandarden till en mycket farlig trafikmiljö. Bara har 8 dödats och 50 svårt skadats på den korta vägsträckan mellan och . Jag vill därför fråga statsrådet vilka åtgärder han avser vidta för att fördela resurser till .
frs · GP1210 · 2001-10-03 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:10 om underskott har frågat mig om jag ämnar vidta några åtgärder i syfte att öka antalet bilister över . Frågan är ställd mot bakgrund av att antalet fordon som använder den fasta förbindelsen över är lägre än prognostiserat. Den fasta förbindelsen över är ett integrationsprojekt. Även om det faktiska antalet fordon ligger på en nivå under konsortiets prognos så har den totala vägtrafiken över ökat med sedan förbindelsen öppnades. Glädjande är också att antalet resenärer som åker med är högre än vad som prognostiserats tidigare. En bidragande orsak till denna utveckling är att regeringen sänkte banavgifterna på förbindelsen så att biljettpriserna kunnat hållas på en rimlig nivå. Min slutsats är att integrationen pågår men att fler än beräknat i stället väljer tåget när de reser över sundet. En gynnsam upplåning har gjort att underskottet i konsortiets verksamhet är mindre än beräknat trots att ett färre antal bilar nyttjar förbindelsen. finns erfarenhet av ett helt års drift av Öresundsförbindelsen. analyserar konsortiet utfallet av detta första år och överväger om några förändringar av avgifterna för vägtrafiken ska göras. Enligt regeringsavtalet mellan och om den fasta förbindelsen är det konsortiet som utifrån ett antal överenskomna principer ska fastställa taxorna.
frs · GP12100 · 2001-10-31 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:100 om sekretessen och BVC-journaler har frågat statsrådet om vilka åtgärder hon avser att vidta när det gäller hur försäkringsbolagen utnyttjar BVC-journaler. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på frågan. Enligt sekretesslagen gäller sekretess inom hälso- och sjukvården för uppgift om enskilds hälsotillstånd eller andra personliga förhållanden, om det inte står klart att uppgiften kan röjas utan att den enskilde eller någon närstående till honom eller henne lider skada eller men. Med hälso- och sjukvård avses bl.a. den förebyggande medicinska hälsovård som bedrivs vid barnavårdscentraler. Sekretess till skydd för enskild gäller dock inte i förhållande till den enskilde själv och kan efterges av honom eller henne. I fråga om sekretess till skydd för små barn gäller i princip sekretessen inte gentemot vårdnadshavaren och kan efterges av denne. Sekretessreglerna lägger alltså inte hinder i vägen för att föräldrar till små barn i praktiken ger ett försäkringsbolag fullmakt att inhämta information som annars är sekretessbelagd från t.ex. en barnavårdscentral. Det gör inte heller de försäkringsrättsliga lagarna. Man kan dock inte bortse från att det kan finnas fall där det inte är lämpligt att ett försäkringsvillkor som innefattar en fullmakt av det slaget tillämpas. Ett sådant villkor kan i så fall sättas åt sidan vid en prövning av allmän domstol. Om villkoret tillämpas mera generellt, kan förbjuda att det används . Ett missbruk av villkor av sådant slag kan dessutom stävjas inom ramen för verksamhet att utöva tillsyn över försäkringsbolagen. Jag anser att det i första hand är en uppgift för inspektionen att överväga om det finns anledning att vidta åtgärder på området.
frs · GP12101 · 2001-10-31 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:101 om olaga hot har frågat om jag avser att vidta några initiativ på det straffrättsliga området med anledning av att mängder av brev har skickats till på grund av misstanke om mjältbrandsbakterier. Jag har full förståelse för att många människor är oroliga för att utsättas för mjältbrandssmitta. Brev med misstänkt innehåll måste självklart tas på stort allvar. har emellertid de brev som har analyserats av lyckligtvis inte visat sig innehålla mjältbrandsbakterier. Om det skulle inträffa att någon medvetet, t.ex. för att skrämmas eller såsom ett missriktat skämt, utformar en försändelse så att den kan misstänkas innehålla ett smittämne eller någonting annat som kan vålla allvarlig skada, kan detta beroende på omständigheterna föranleda ansvar för brott. Således kan den som hotar någon med brottslig gärning, på ett sätt som är ägnat att hos den hotade framkalla allvarlig fruktan för egen eller annans säkerhet, dömas för olaga hot enligt 4 kap. 5 § till böter eller fängelse i högst och om brottet är grovt, fängelse lägst och högst . Även förtäckta hot omfattas av denna bestämmelse. Den som genom oriktig uppgift om att det föreligger fara för en eller flera människors liv eller hälsa föranleder en onödig säkerhetsåtgärd, kan dömas för brottet falskt larm enligt 16 kap. 15 § . Straffet är böter eller fängelse i högst och om brottet är att anse som grovt, fängelse lägst och högst . Även falska meddelanden om spridande av gift eller smitta kan föranleda ansvar för falskt larm. Min bedömning är att de straffbestämmelser som vi har ger tillräckliga möjligheter för rättsväsendet att ingripa mot dem som skickar brev eller liknande med avsikt att dessa ska skapa rädsla för allvarlig smitta. Jag ser därför inget behov av att nu ta initiativ till lagstiftning på detta område, men jag kommer att följa utvecklingen noga. Som jag redogjort för i andra sammanhang pågår ett intensivt arbete både i och internationellt med att se till att det finns tillräcklig lagstiftning för att kunna bekämpa olika företeelser med anknytning till terrorism. Detta arbete kan komma att innefatta vissa allvarliga former av hotbrott.
frs · GP12102 · 2001-10-31 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:102 om handläggningstider har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att förkorta handläggningstiderna inom rättsväsendet. Jag vill inledningsvis framhålla att jag inte kan kommentera det enskilda fall som fråga tar sin utgångspunkt i. Att korta handläggningstiderna i domstol och hos rättsväsendets myndigheter i övrigt är en högt prioriterad fråga för regeringen. För den som utsatts för ett brott är det viktigt att samhället reagerar snabbt. Även för den tilltalade kan det vara viktigt att undvika onödig tidsutdräkt innan dom och en eventuell verkställighet. Det är givetvis viktigt att brottsutredningen kan bedrivas snabbt och effektivt också från andra utgångspunkter, exempelvis för ett vittnes möjlighet att minnas och återge vad som hänt. Över huvud taget är det ett grundläggande rättssäkerhetskrav att den som av någon anledning vänder sig till en domstol också får sin sak prövad med högt ställda krav på kvalitet och effektivitet. Regeringen ställer också genomgående höga krav på polis, åklagare och domstolar när det gäller rättssäkerhet, effektivitet och särskilt genomströmningstid. Bl.a. föreskriver regeringen i regleringsbrevet för polisväsendet att tiden mellan brottsanmälan och slutredovisning ska bli kortare. Regeringen har i budgetpropositionen tillfört polisväsendet . Sammantaget har polisens anslag höjts med nära 2 miljarder för perioden 2001@2004. Det är den största satsning på polisen som någon svensk regering har gjort. Satsningarna ska bl.a. användas för att stärka närpolisen och öka kvaliteten på brottsutredningarna. Även övriga myndigheter har fått resurstillskott. Regeringen har också tagit initiativ till ett omfattande och övergripande reformarbete för att korta handläggningstiderna inom rättsväsendet. En särskild beredning @ Beredningen för rättsväsendets utveckling @ har fått till uppgift att finna vägar att med bibehållen rättssäkerhet öka kvaliteten i rättsväsendets arbete och korta handläggningstiderna. I ett första delbetänkande har beredningen lämnat förslag på vissa förändringar som syftar till att förkorta genomströmningstiderna för brottmål hos polis, åklagare och domstol. Beredningens arbete fortsätter till utgången av 2003. För domstolsväsendet pågår ett omfattande reformarbete. Arbetet tar bl.a. sikte på domstolarnas yttre och inre organisation och på de processuella frågorna. Försöksverksamheter med nya arbetsformer och delegationsmöjligheter inom domstolarna har inletts. Domstolarnas verksamhet har renodlats och viss verksamhet har flyttats till andra myndigheter. Syftet med reformeringen är att domstolsväsendet än bättre ska motsvara medborgarnas högt ställda krav på snabbhet, kvalitet och service i verksamheten. Som regeringen framhållit i bl.a. sin handlingsplan för domstolsväsendet (skr. 1999/2000:106) ska reformarbetet fortsätta. Avslutningsvis kan nämnas att den genomsnittliga omloppstiden för brottmål i hovrätt , beräknat på medianåldern för avgjorda brottmål i samtliga hovrätter, var .
frs · GP12103 · 2001-10-30 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:103 om tidskriftsmomsen har frågat mig vad jag avser att göra för att säkerställa att alla de prenumeranter som betalar sina prenumerationer också ska få dra nytta av den lägre mervärdesskatten. Frågan har ställts mot bakgrund av den beslutade propositionen Sänkt mervärdesskatt på böcker och tidskrifter, m.m. (prop. 2001/02:45). I propositionen föreslås bl.a. att mervärdesskattesatsen på tidskrifter sänks från till . Lagändringen föreslås träda i kraft . Den fråga som ställer har uppmärksammats vid beredningen av lagförslaget. Tidskriftsförlag har framfört att de önskar att en övergångsregel införs som har till syfte att tidningar som betalats men som levereras ska beskattas . I mervärdesskattelagen (1994:200) finns generella regler om när skattskyldighet inträder. Skattskyldigheten inträder vid leverans av varan om inte betalning har mottagits av den som säljer varan. Som en följd av detta gäller att om förskottsbetalning görs är tillämplig skattesats för förskottet den skattesats som gäller . Om betalning således görs avseende tidningar som levereras kommer dessa tidningar att beskattas . Regeringen framhöll i propositionen (prop. 2001/02:45 s. 31) att även om det är fördelaktigt för tidskriftsföretagen med en övergångsregel så är regeringen inte beredd att frångå den redovisade huvudregeln. Något skäl för mig att nu ha en annan uppfattning finns inte. Det kan anmärkas att det inte finns något som hindrar tidskriftsföretagen att vid bestämmande av prenumerationsperioder och faktureringstidpunkter beakta den regeländring som föreslås träda i kraft .