ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
frs · GO121298 · 2001-05-30 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:1298 om det kyrkliga kulturarvet har frågat mig vad jag avser att vidta för åtgärder för att de kyrkliga kulturvärdena inte ska förfaras. Vi är helt överens om det kyrkliga kulturarvets stora värde och om betydelsen av att detta arv bevaras till kommande generationer. En av utgångspunkterna i stat@kyrkaarbetet var att bevarandet är en angelägenhet för hela samhället och svenska folket, och inte endast för dem som tillhör . Det är mot den bakgrunden vi ska se den kyrkoantikvariska ersättningen som innebär att samtliga skattebetalare, oberoende av tillhörighet till kyrkan, är med och finansierar vård och underhåll av de kyrkliga kulturminnena. Genom den statliga ersättningen får efter relationsändringen ett ekonomiskt tillskott för den kyrkoantikvariska vården och underhållet jämfört med tidigare, då endast visst statsbidrag utgick för detta ändamål. har tagit ställning till frågan om den kyrkoantikvariska ersättningens storlek för tidsperioden t.o.m. . före denna tidsperiods utgång ska ett underlag tas fram till en allsidig belysning av de kyrkoantikvariska frågorna. Härigenom blir det möjligt att analysera dessa frågor i belysning av bl.a. ekonomiska förutsättningar, inför överväganden om ersättningens storlek .
fr · GO111320 · 2001-06-01 00:00:00 — Fråga 2000/01:1320 av () till finansminister om skatteavtalet och Sedan tillkomsten har bemanningsföretagen stadigvarande växt i . Bemanningsföretagen har visat sig vara en effektiv väg in på arbetsmarknaden för t.ex. nya svenskar och långtidsarbetslösa. Även i spelar bemanningsföretagen en stor roll, men här finns också ett par problem som hänger samman med framför allt artikel 15 i det nordiska skatteavtalet. Den aktuella artikeln innebär att bemanningsföretag på den svenska sidan inte kan hyra ut arbetskraft på den danska sidan utan att den uthyrde anställde blir skattskyldig i , oavsett hur lång eller uthyrningen sker. Detta är ett av många exempel på de orimliga problem som finns i en region som enligt de politiska målen ska bli alltmer integrerad. Mot bakgrund av ovanstående vill jag fråga statsrådet följande: Vilka åtgärder ämnar statsrådet vidta när det gäller artikel 15 i det nordiska skatteavtalet, för att möjliggöra även för bemanningsföretag och deras anställda att verka i hela ?
fr · GO111325 · 2001-06-01 00:00:00 — Fråga 2000/01:1325 av () till justitieminister om häktessituationen satt 340 personer dömda till fängelse kvar på häkten och väntade på en anstaltsplats. hade drygt hälften av landets häkten en beläggning på av antalet tillgängliga platser. I topp låg och . Beläggningssituationen är oerhört pressad. Det finns heller inga tecken som tyder på att antalet intagna minskar. har eller kommer 250 nya platser att öppnas. Detta kommer dock inte vara tillräckligt. Ytterligare åtgärder behövs. Den höga beläggningen innebär säkerhetsproblem och gör det i det närmaste omöjligt att bedriva en bra kriminalvård. Vilka åtgärder avser justitieministern vidta för att rätta till beläggningssituationen på häkten och anstalter?
fr · GO111326 · 2001-06-05 00:00:00 — Fråga 2000/01:1326 av () till utrikesminister om mänskliga rättigheter Gripandet av och åtalet mot syrisk-ortodoxe prästen fick en bred internationell uppmärksamhet. Sannolikt har turkiska staten därigenom sett sig tvingad att instruera säkerhetsdomstolen i att frikänna Akbulut. Turkiska staten tycks nu vilja protestera mot detta nederlag och den i övrigt ökande pressen till förändringar. Inrikesministern i har nämligen utfärdat ett dekret gällande bl.a. besöksförbud för alla assyrier/syrianer från som vill besöka sin hembygd i sydöstra . Många ungdomar som söker sin identitet kan därför inte besöka "sina" hembyar eller studera sitt kulturella arv. fortsätter dessutom sin systematiska förstörelse av det assyrisk/syrianska kulturarvet. Ytterligare kyrkor och kloster, ett flertal över , konverteras till moskéer eller djurlador. Genom dekretet försöker att dölja sitt handlande mot mänskliga rättigheter. Om människor förhindras besöka sina hembyar förhindras nödvändig dokumentation över vad som pågår. På vilket sätt avser utrikesministern att agera för att med den turkiska regeringen ta upp frågan om de assyriska/syrianska ungdomarnas rätt att besöka sina hembyar i framför allt sydöstra ?
fr · GO111327 · 2001-06-01 00:00:00 — Fråga 2000/01:1327 av () till justitieminister om skydd av personuppgifter Enligt uppgifter i medierna har en av de dömda, till livstid, för polismorden i fått skyddad identitet. Hur är detta möjligt? Det förekommer tre nivåer för skydd av personuppgifter. Någon formell skillnad mellan brottsling och icke-brottsling vid beslut om skydd av personuppgifter kan inte utläsas ur bestämmelserna, utan det är hotbilden, risken att lida men i det enskilda fallet som är avgörande. Om en brottsling är dömd till livstids fängelse, kommer han eller hon rimligen att tillbringa inom kriminalvården. Det är därför svårt att förstå att hotbilden mot en av de dömda i Malexandermålet skulle vara sådan, att det skulle motivera skydd av hans personuppgifter. innebär skyddad identitet ökade svårigheter för t.ex. journalister att identifiera personen i fråga. I Malexanderfallet, där den aktuelle personens förehavanden rimligen kommer att vara av allmänt intresse, medför detta att uppgifter om honom kommer att vara svårare för medierna @ och därmed allmänheten @ att följa. Vad avser justitieministern att vidta för åtgärder för att begränsa möjligheterna för personer med svår kriminell belastning att få s.k. skydd av personuppgifter?
fr · GO111328 · 2001-06-01 00:00:00 — Fråga 2000/01:1328 av () till näringsminister om körkortsutbildningen har det blivit allt vanligare att ungdomar som uppnår inte tar körkort eller åtminstone skjuter upp det hela . En orsak till att alltfler valt att inte skaffa körkort är de höga kostnaderna som är förknippade med körkortsutbildningen. har ytterligare en faktor tillkommit som gör det mindre attraktivt att ta körkort @ de långa väntetiderna. På sina håll runtom i landet rapporteras om halvårslånga väntetider för uppkörning. Situationen förefaller vara värre än . Trots att ansvarig personal på hävdat att väntetiden mellan teori- och körprov inte ska behöva vara normalt så har situationen blivit en helt annan med mycket långa väntetider på en del orter. Ur samhällets synpunkt är det positivt av flera skäl att så många som möjligt tar körkort. Inte minst därför att man i samband med körkortsutbildningen får en ordentlig genomgång av trafikregler och därmed en ökad allmän trafiksäkerhet. Därför är det mycket olyckligt att de växande väntetiderna nu gör det mindre attraktivt att ta körkort, när man ändå får vänta så . Är näringsministern beredd att vidta några åtgärder för att säkra möjligheterna att ta körkort utan orimliga väntetider?
fr · GO111329 · 2001-06-01 00:00:00 — Fråga 2000/01:1329 av () till näringsminister om körkortsprov Köerna för uppkörning är längre än . Den som klarar sitt teoretiska prov kan inte räkna med att få för det praktiska provet förrän . Detta gäller i stora delar av landet. Stundande semestrar kommer dessutom att förvärra läget ytterligare. I storstadsregionerna är väntetiderna längst. Situationen är med andra ord fullständigt oacceptabel. Det sätt som planerar sin verksamhet, har passerat anständighetens gräns. Felet ligger inte ute på regionkontoren. Där gör personalen vad man kan för att korta köerna. Det är på central nivå som man inte har grepp över situationen. Vilka åtgärder ämnar näringsministern vidta för att komma till rätta med de långa väntetiderna?
fr · GO111330 · 2001-06-01 00:00:00 — Fråga 2000/01:1330 av () till jordbruksminister om jordbruket i norra När det gäller de statliga medlen till jordbruket i norra blev det ca som inte kunde utnyttjas. Preliminära beräkningar visar att inte kommer de aktuella brukarna till godo. De beviljade medlen ryms inom de ramar som framförhandlats med EU. Det är enligt min mening viktigt att dessa medel kommer in i produktionen @ bildligt talat. De berörda områdena har låg självförsörjningsgrad av livsmedel, långt mellan produktionsställena och stora svårigheter att hålla erforderligt underlag för förädlingsindustrin. Det kan inte vara rimligt att riskera dessa arbetstillfällen genom brist på initiativ från regeringen. Förutsättningarna för en aktiv landsbygd och möjligheten att hålla landskapet öppet ligger till stor del i ett produktivt jordbruk. Den utredning som näringslivet tillsammans med i genomfört visar tydligt att medlen för landsbygdsprogrammet inte går att nyttja för att ge jordbruket i inlandet likvärdiga villkor. Vilka åtgärder är jordbruksministern beredd att vidta för att ge inlandsjordbruket likvärdiga villkor?
fr · GO111332 · 2001-06-01 00:00:00 — Fråga 2000/01:1332 av () till socialminister om mammografi Enligt en undersökning har det fastställts att dödligheten i bröstcancer nästan halverats med mammografi. Orsakerna till detta är att kvinnor har erbjudits mammografi och att cancern därigenom har upptäckts på ett tidigt stadium. Över 6000 fall av bröstcancer upptäcktes , vilket gör bröstcancern till den vanligaste cancerformen i . Det är därför av stor vikt att kvinnor, speciellt , kan erbjudas denna undersökning runtom i landet. Av alla bröstcancerfall som upptäcks hos kvinnor är det enligt uppgifter kvinnor som är mest utsatta. av bröstcancerfallen återfinns hos kvinnor . I en undersökning gjord i och har man klart påvisat att regelbunden mammografi och tidiga ingrepp räddar liv. Risken att dö i bröstcancer har minskat . Jag vill även påpeka att 1997 rekommenderade kvinnor mellan att regelbundet gå på mammografiundersökning. Det är därför med stor oro jag noterar att mammografin på flera platser i landet är hotad av neddragningar. För att bröstcancer hos kvinnor tidigt ska kunna upptäckas behövs speciellt utbildad personal, vilken det råder akut brist på. pågår avvecklingsplaner av mammografiundersökningarna. Med hänvisning till ovan vill jag fråga socialministern följande: Vilka åtgärder avser socialministern vidta för att antalet utbildad personal för mammografiverksamheten ska öka?
fr · GO111333 · 2001-06-01 00:00:00 — Fråga 2000/01:1333 av () till socialminister allmäntjänstgöring har problemen snabbt ökat när det gäller att besätta AT-läkartjänsterna i Norrlandslandstingen och övriga glesbygdslän. Bristen på nyexaminerade läkare som ska påbörja AT och därefter gå vidare med specialistutbildning är särskilt allvarlig. Det är nu dags att återgå till det AT-system med solidarisk läkarförsörjning som fungerade från systemets tillkomst 1969 . Det finns anledning att hänvisa till de skäl för en jämnare AT-läkarfördelning som angavs i regeringens proposition 1988/89:138 och fastställdes av . I propositionen angavs: En lämplig fördelning av AT-block är ett bra sätt att påverka den regionala fördelningen av läkare i landet. Erfarenheten visar att läkare som har flyttat till en viss landsdel tidigt i sitt liv ofta stannar där. Fördelningen gjordes av i samråd med och landstingen genom samverkansnämnderna. En total riksram fördelades till de sex sjukvårdsregionerna där man sedan kom överens om fördelningen mellan landstingen inom regionen. Jag vill fråga statsrådet om han är beredd att vidta åtgärder för en återgång till det AT-system med solidarisk läkarförsörjning som fungerade .
fr · GO111334 · 2001-06-01 00:00:00 — Fråga 2000/01:1334 av () till statsrådet om utbildning för företagare En av de största anledningarna till diskriminering och andra brott mot lagar eller avtal på arbetsmarknaden är okunskap. Speciellt svårt kan det vara för företagare utan erfarenhet från den svenska arbetsmarknaden. Okunskap om arbetsmarknaden, dess regler, den dispositiva arbetsrätten och avtalens betydelse kan därigenom ha en klart segregerande effekt. En arbetsmarknad med klara spelregler gynnar både arbetstagare och arbetsgivare. För att få en arbetsmarknad där alla parter kan ta sitt ansvar bör blivande förtagare genomgå en utbildning i de grundläggande reglerna på arbetsmarknaden vid startande av företag, en utbildning i arbetsrätt, om förhandling och avtal, och om de gängse reglerna på den svenska arbetsmarknaden. En avklarad utbildning bör vara ett villkor för att få tillgodogöra sig de olika förmåner som finns för nya företagare, t.ex. starta-eget-bidrag, ALMI-lån eller för att nyttja de utökade möjligheterna till avsättning i periodiseringsfond. På så sätt skulle den företagsverksamhet som bygger på en god arbetsmiljö där de anställdas rättighet ses som en viktig del av företagandet uppmuntras. Utbildningen skulle också förebygga konflikter på arbetsmarknaden, då arbetsgivare som inte tillgodoser de anställdas rättigheter ofta har en bristfällig kunskap om dessa. En sådan utbildning skulle vara en fördel för nya företagare, inte ett hinder. Jag vill fråga statsrådet om hon är beredd att ta initiativ för att införa en utbildning för företagare.
fr · GO111335 · 2001-06-01 00:00:00 — Fråga 2000/01:1335 av () till statsrådet om strategi mot farligt ensamarbete Många arbetstagare finns på arbetsplatser där våld och hot är vanliga. Psykiskt och fysiskt våld som efter en hotfull eller våldsam situation kan vara en tragedi för den enskilde. Rädsla och risk för våld är ett allvarligt arbetsmiljöproblem för stora yrkesgrupper. Inom den privata servicesektorn finns ett tydligt samband mellan ensamarbete och rån eller annat fysiskt våld. Butiksrån sker i två tredjedelar av fallen vid ensamarbete i butiken. Butiksrån drabbar ofta unga kvinnor som jobbar på sin första arbetsplats. Ensamarbete i butik visar ingen tendens att minska. Att ha lite personal, sena öppettider och lägen med låga hyreskostnader har blivit de mindre butikernas konkurrensmedel mot stormarknaderna, en konkurrenssituation som givetvis ökar rånriskerna. Kvinnors och ungdomars arbetssituation med avseende på psykisk stress och riskerna för hot och våld måste placeras i centrum av ett långsiktigt arbetsmiljöarbete. Att minimera farligt ensamarbete måste vara en central del av ett sådant långsiktigt arbetsmiljöarbete. För att vända utvecklingen krävs en samlad strategi mot hot och våld i arbetslivet. Jag vill fråga statsrådet om hon är beredd att vidta åtgärder för att minimera ensamarbete.
fr · GO111336 · 2001-06-01 00:00:00 — Fråga 2000/01:1336 av () till statsrådet om fattigdomen i Den inom EU gemensamma statistiken, , upptar jämförelser mellan medlemsländerna inom ett stort antal ämnesområden. Försök pågår att beskriva fattigdomen i . har valt att inte delta i detta arbete. Någon helt accepterad definition på begreppet fattigdom finns ännu inte i . Den statistik som finns är av två slag; en relativ, där man är fattig om man har en inkomst av medianinkomsten och en absolut, som innebär att man är fattig om man har en inkomst under socialbidragsnormen. Jag vill fråga statsrådet: Avser ministern vidta åtgärder för att ska delta i arbetet med kartläggning av fattigdomen i ?
fr · GO111337 · 2001-06-01 00:00:00 — Fråga 2000/01:1337 av () till statsrådet om friskolor Enligt skollagen (1985:1100) ska en fristående skola vara öppen för alla. I motsats till vad som gäller för en grundskola är dock en fristående skola inte skyldig att ta emot en elev, om mottagandet medför betydande organisatoriska eller ekonomiska svårigheter för skolan. Medierna har rapporterat att barn med funktionsnedsättningar inte godtas som elever i fristående skolor. Att fristående skolor ska vara öppna för alla elever är bara en illusion eftersom de med hänsyn till ovan refererade begränsning kan vägra att ta emot en elev som behöver omfattande stöd för att genomföra sin skolgång. Huvudsyftet med fristående skola sägs vara att öka valfriheten för individen. För de elever som är i behov av stöd har ökningen av antalet fristående skolor snarare inskränkt valmöjligheten då dessa elever inte har tillgång till fristående skolor och då ökningen lett till en minskning av medlen till de kommunala skolorna. Även friskolor ska vara öppna för elever i behov av särskilt stöd. Fristående skolor ska, på samma sätt som de kommunala skolorna, vara skyldiga att ta emot en elev, även om mottagandet medför betydande organisatoriska eller ekonomiska svårigheter för skolan. Jag vill fråga statrådet om hon är beredd att vidta åtgärder för att även friskolor ska vara öppna för alla elever.
fr · GO111338 · 2001-06-01 00:00:00 — Fråga 2000/01:1338 av () till statsrådet om statlig rehabiliteringsförsäkring Arbetsgivarna i mindre företag har svårt att följa lagen och ta sitt rehabiliteringsansvar. Trots att lagen föreskriver att arbetsgivaren ska sätta i gång en rehabiliteringsutredning om arbetstagaren varit sjukskriven längre än , saknas det en sådan i av de sjukskrivningsfall som pågått längre än . Enligt utredningen till arbete (SOU 2000:78) finns det allvarliga brister i rehabiliteringsarbetet. För en majoritet av de arbetsskadade som arbetar inom små företag finns det få som får en rehabilitering som gör det möjligt för individen att fortsätta sitt yrkesverksamma liv. Det grundläggande problemet är att arbetsgivarna skiljer sig åt i ekonomisk styrka och tillgång till företagshälsovård. Det behövs därför ett nytt system där arbetsgivarna mer solidariskt delar på detta, sitt lagstadgade ansvar. Ett sådant system skulle utjämna skillnaderna mellan små och stora företag eftersom vi då får ett system där alla arbetsgivare är med och betalar rehabiliteringen. I denna mening sprids riskerna. Det bör införas en statlig obligatorisk rehabiliteringsförsäkring som ett komplement till den allmänna sjuk- och arbetsskadeförsäkringen. Denna försäkring borde finansiera en större del av rehabiliteringens kostnader. På så sätt skulle samhället garantera att denna rättighet kunde spridas till alla. Jag vill fråga statsrådet om hon är beredd att vidta åtgärder för att genomföra en statlig rehabiliteringsförsäkring.
fr · GO111339 · 2001-06-01 00:00:00 — Fråga 2000/01:1339 av () till utbildningsminister om tandläkarbristen har tandläkarvakanserna inom folktandvården ökat i hela landet. Särskilt tydlig är bristen i Norrlandslandstingen och övriga glesbygdslän. Vi kan dessutom se de kraftigt ökande pensionsavgångarna med mer än 200 tandläkare under perioden 2004@2008 och omkring 300 tandläkare därefter. Detta ska ställas mot den kraftigt nedskurna tandläkarutbildningen med ett intag av 180 studenter som leder till en examination av 150@160 nya tandläkare . AMS, anger i sin prognos en brist motsvarande 1750 tandläkare 2010 med nuvarande utbildningsdimensionering. Bibehålls nuvarande utbildningsdimensionering kommer antalet yrkesverksamma tandläkare i inklusive privattandläkare att minska från 2000 till 2010 och 2015. Mot den här angivna bakgrunden är det viktigt att tandläkarutbildningen i utökas för att motsvara den kommande stora efterfrågan på tandläkare inte minst på grund av de kommande stora pensionsavgångarna. I första hand bör tandläkarutbildningen i utökas med tanke på den stora brist i Norrlandslandstingen och övriga glesbygdslän. Jag vill fråga statsrådet om han är beredd att öka intaget på tandläkarutbildningen.
fr · GO111340 · 2001-06-05 00:00:00 — Fråga 2000/01:1340 av () till miljöminister om hälsofarlliga partikelutsläpp från personbilar Traditionellt har man ställt tekniska krav på att dieselmotorer inte får släppa ut obegränsade mängder med partiklar. Man begränsar vikten men inte antalet partiklar. För bensinmotorer har man antagit att det är onödigt att ställa sådana krav. Nya utredningar från har dock visat att direktinsprutade bensinmotorer har höga partikelutsläpp. Direktinsprutningen har fördelen att ge lägre bränsleförbrukning, men skapar partiklar. Därför bör avgaskraven kompletteras såväl för som internationellt med avseende på partikelutsläpp från bensinbilar. Dessutom behöver mätmetoderna omarbetas så att man mäter både vikt och antal av utsläppta partiklar eftersom många små partiklar förmodas vara skadligare än färre tunga. Med hänvisning till det anförda skulle jag vilja ställa följande fråga till miljöministern: Vilka planer har ministern för att minska hälsoriskerna med partikelutsläpp från bilmotorer?
fr · GO111341 · 2001-06-01 00:00:00 — Fråga 2000/01:1341 av () till kulturminister om i Få svenskar är så kända över hela världen som . I finns , med hans bostad och ett museum. var skriven i och det räknas som hans bostadsort även om han fanns där i omgångar. I utvecklades industrin runt hans uppfinning, dynamiten. För att behålla och utveckla Björkborn och museet krävs en stabil och långsiktig finansiering. Ett levande museum och verksamhet kring minne skulle dessutom bidra till en positiv turistutveckling i . Vilka åtgärder avser ministern vidta för att stärka i ?
fr · GO111342 · 2001-06-06 00:00:00 — Fråga 2000/01:1342 av () till försvarsminister om skjutfält Åter tycks vakttjänsten vid skjutfält vara hotad. Det talas så vackert, det skrivs så mycket positivt om största och bästa skjutfält, men högkvarteret verkar ha en inställning att skjutfältet ska "avlövas" resursmässigt. har en s.k. "beslutsavsikt" anlänt till , där hotet att ta bort de värnpliktiga från finns. Det verkar vara att det fastslås att skjutfält är den viktiga bit i det svenska försvaret som alla utredningar talar om. I kampen om de små resurser som finns inom försvaret, verkar det som om blivit en förlorare. Det vore olyckligt @ för skjutfältets framtid @ om vakttjänsten togs bort. Avser statsrådet att agera så att vakttjänsten i blir kvar?
fr · GO111343 · 2001-06-05 00:00:00 — Fråga 2000/01:1343 av () till försvarsminister om Försvarsmaktens musikkår Försvarsmakten har alltid varit huvudansvarig för den s.k. ceremoniella musiken, dvs. musik som framförs vid statsbesök, officiella ceremonier som invigningar etc. Efter den stora militärmusiknedläggningen har det dock funnits kvar några musikgrupper inom armén, Marinens musikkår och genom avtal med en i basen civil blåsorkester också en Flygvapnets musikkår. I samband med den nu pågående stora nedskärningen av försvaret måste man naturligtvis se över alla sina kostnader. Kostnaderna för militärmusiken @ den ceremoniella musiken @ är inte stora. I den trots allt fortfarande stora försvarsbudgeten är den att jämföra med felräkningsposter. aviseras nedskärningar av anslagen till den ceremoniella musiken som skulle innebära en smärre katastrof för t.ex. den professionella blåsmusiken i . Därtill kommer hur vårt internationella anseende skulle komma att påverkas med en sådan nedtrappning. Försvarsmakten har genom sina åtaganden en stor betydelse för en viktig musikgenre i landet, som inte låter sig ersättas. Med anledning av det anförda får jag ställa följande fråga till försvarsministern: Hur avser statsrådet att agera för att inte de aviserade nedskärningarna ska leda till för den svenska ceremoniella blåsmusiken avsevärd skada?
fr · GO111344 · 2001-06-05 00:00:00 — Fråga 2000/01:1344 av () till utrikesminister om i Att förlägga ett fredsspel i en totalitär diktatur borde falla på sin egen orimlighet. Det är därför extra beklämmande att verkar vara favorittipset inför det kommande valet av OS-ort. Skulle få spelet kan vi omöjligt se hur skulle kunna delta med hedern i behåll. Allt annat än en total bojkott från sida är otänkbart . i blev en stor propagandaspel för nazismens . Dock uteblev propagandavinsterna för vid i , mycket tack vare en stark bojkott från flera av länderna i den fria världen. Jag vill därför fråga om utrikesministern är beredd att försöka samla EU-länderna till en gemensam hållning för att inte förläggs till .
fr · GO111345 · 2001-06-05 00:00:00 — Fråga 2000/01:1345 av () till näringsminister om körkortsproven är det oacceptabelt långa väntetider för körkortsprov. Det är helt orimligt att körkortselever som bedöms klara med sin utbildning ska behöva vänta för att få avlägga körkortsprovet. Detta drabbar såväl körskolorna som tusentals elever, inte minst ungdomar, såväl tidsmässigt som ekonomiskt. Det krävs aktiva och snabba åtgärder för att komma till rätta med detta problem. Jag vill med anledning av ovanstående fråga vilka åtgärder näringsministern avser vidtaga för att komma till rätta med detta köproblem vid avläggande av körkortsprov.