ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · GO111662 · 2001-09-06 00:00:00 — Fråga 2000/01:1662 av () till näringsminister om riksfärdtjänsten Ansvaret för riksfärdtjänsten i ligger på kommunerna. För att kunna samordna resorna finns bolaget i dit kunderna kan vända sig för att göra sina bokningar. Dessvärre innebär regelverket för riksfärdtjänsten att handikappade inte kan planera sina resor på samma sätt som den vanlige medborgaren. En tågresa måste t.ex. beställas i förväg om kunden behöver ha en ledsagare eller personlig assistent med sig. I annat fall får den handikappade själv stå får denna kostnad. Det är inte rimligt att en funktionshindrad i ska tvingas planera sina resor på ett annat sätt än vad vi andra får göra. Förbokningstiden hos riksfärdtjänsten måste kortas. Med hänvisning till det anförda skulle jag vilja ställa följande fråga till näringsministern: Är näringsministern beredd att ta upp en diskussion med om tidsperioden för förbeställning av riksfärdtjänst?
fr · GO111663 · 2001-09-06 00:00:00 — Fråga 2000/01:1663 av () till försvarsminister om ny hangar på Det finns planer på att bygga en ny hangar på andra helikopterbataljonen på . Den gamla hangaren är i ett uselt skick och fungerar inte längre. Sambruk skulle här ske mellan polisens helikoptrar, det privata bolag som påbörjar helikopterambulansverksamheten för västra samt, givetvis, Försvarsmaktens helikoptrar. Frågan är väl utredd och förankrad. Det är ett mycket bra exempel på samarbete militärt-civilt men också bra då det maximalt utnyttjar samhälleliga investeringar. Tiden har gått och något beslut är ännu ej fattat. står därför försvarsmaktens helikoptrar utomhus med risk för skador från väder och vind. Polisen har beslutat sig för en egen lösning på sina problem. Jag vill fråga försvarsminister : Avser försvarsministern vidta några åtgärder för att lösa problemet med hangaren på ?
fr · GO111664 · 2001-09-06 00:00:00 — Fråga 2000/01:1664 av () till justitieminister om livvaktsskyddet Resultatet av de attacker på statschefens och statsråds integritet och person som ägt rum kan bli att ledande befattningshavare fjärmas från folket. Ansvaret för detta bär de som utför attackerna. Det är omöjligt att avfärda attackerna som pojkstreck, eftersom det inte går att bedöma allvaret i situationen. En fråga som attackerna ställer är hur väl livvaktsskyddet av landets statschef och regering egentligen fungerar. Det är oacceptabelt att skyddet är så lättpenetrerat att attackerna kan genomföras. Som det nu varit har attackerna utförts med tårtor, men svagheterna i skyddet skulle funnits där även om anfallen varit av mer allvarlig karaktär. Attackerna kan knappast komma som en överraskning, eftersom flera personer utsatts . Livvaktsskyddet måste utformas i en avvägning mellan berörda personers rörelsefrihet, samhällets vilja till öppenhet och kravet på skydd av personer i ledande ställning. Vad avser justitieministern göra för att förbättra livvaktsskyddet av statschef och regering?
fr · GO111665 · 2001-09-06 00:00:00 — Fråga 2000/01:1665 av () till statsrådet om barn i slutna rörelser överlämnades utredningen I god tro (SOU 1998:113) till regeringen. I den fanns förslag om insatser för barn som lever i slutna grupper, t.ex. vissa nyandliga rörelser. Utredningen hade både genom egna undersökningar och genom litteratur fått kunskap om förekomsten av såväl psykiska som fysiska övergrepp mot barn i ett antal fall. I förra årets budgetproposition angavs att regeringen planerade insatser för att barn som växer upp i slutna grupper inte ska fara illa. Med hänvisning till ovanstående vill jag fråga statsrådet vilka insatser som genomförts eller planeras genomföras.
fr · GO111666 · 2001-09-07 00:00:00 — Fråga 2000/01:1666 av () till statsrådet om maxtaxan Som ett led i socialdemokraternas vision om en avgiftsfri barnomsorg, infördes maxtaxa. Denna modell missgynnar bl.a. de familjer där en förälder stannar hemma och själv tar hand om sina barn. Många kommuner, särskilt borgerliga, är kritiska till maxtaxan men har ändå valt att införa den eftersom de, enligt regeringens löfte, skulle kompenseras för de extra utgifter maxtaxan medför. Införandet av maxtaxan beräknades medföra ökade kostnader för staten med . Denna summa skulle betalas ut som ett extra statsbidrag till de kommuner som införde maxtaxa. Nästan alla kommuner har beslutat att införa maxtaxa. Många av kommunerna är kritiska till systemet men har ändå tackat ja eftersom de annars är rädda att barnfamiljerna i kommunen flyttar till andra kommuner som har infört maxtaxa. Alla kommuner har fått besked om hur stort bidraget för införandet av maxtaxan skulle bli. Dessa beräkningar har visat sig vara fel. Detta beroende på att man inte har räknat in barn i privat barnomsorg. Felräkningarna kan komma att medföra kommunerna stora kostnader. Ju fler barn i privat regi, desto mindre bidrag till kommunerna. Vilka åtgärder avser ministern vidta för att kompensera de kommuner som har infört maxtaxa med löfte om att det skulle löna sig ekonomiskt men som i stället har fått ökade utgifter?
fr · GO111667 · 2001-09-07 00:00:00 — Fråga 2000/01:1667 av () till statsrådet om utlovad översyn av utlänningslagen För att asyl eller uppehållstillstånd ska kunna beviljas krävs enligt utlänningslagen att någon känner välgrundad fruktan för fortsatt förföljelse bl.a. på grund av homosexualitet. Enligt statistik från har bestämmelserna om uppehållstillstånd till den som förföljs på grund av kön eller homosexualitet tillämpats mycket sällan. De nuvarande reglerna om uppehållstillstånd för den som förföljs på grund av homosexualitet behöver ses över. Det visar inte minst den senaste tidens händelser rörande den utvisningshotade homosexuelle iraniern . Statsrådet har både i massmedierna, interpellationsdebatt i och vid uppvaktningar utlovat en sådan översyn. Jag vill därför fråga när statsrådet avser att låta den utlovade översynen äga rum och i vilken form denna kommer att ske.
fr · GO111668 · 2001-09-07 00:00:00 — Fråga 2000/01:1668 av () till statsrådet om att stoppa avvisningar av asylsökande på grund av homosexualitet har det hänt igen! har åter fattat ett beslut där en homosexuell iranier, , ska avvisas till . Beslutsskälet är bl.a. att "har manifesterat sin homosexualitet först sedan han kommit till och att han således inte har något att frukta på grund av några sexuella handlingar innan han lämnade ". Det är högst alarmerande att bortser från det faktiska sur place-skäl som föreligger och från det faktum att blivit gripen och misshandlad av polis i . I detta beslut kränker hans mänskliga rättigheter och frångår tidigare praxis; regeringsbeslutet från där den asylsökande fick stanna av sur place-skäl. I ett interpellationssvar 2000/01:325 meddelade statsrådet att det finns anledning att se närmare på gällande skyddsregler och deras tillämpning. I ett frågesvar 2000/01:1545 delade statsrådet min uppfattning; att den som på grund av sin homosexualitet känner en välgrundad fruktan för förföljelse bör få en i . Enligt uppgift har den utlovade översynen av den aktuella lagstiftningen och dess tillämpning fortfarande inte påbörjats vilket jag ser som mycket anmärkningsvärt. I synnerhet när människors liv står på spel som i fallet med , borde alla avvisningar stoppas tills vi får en klarhet i hur lagstiftningen ska utformas och tillämpas. Det är ohållbart att avvisa asylsökande till bl.a. där det är förenligt med dödsstraff. Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet : Vilka åtgärder avser statsrådet vidta för att stoppa alla avvisningar av personer som sökt asyl i på grund av sin homosexualitet?
fr · GO111669 · 2001-09-07 00:00:00 — Fråga 2000/01:1669 av () till utrikesminister om armenier och kommunismen FN:s kommission för mänskliga rättigheter antog en rapport från en speciell rapportör. I rapporten fastställs det att deportationer och massakrerna på armenier under var folkmord. Denna rapport har följts upp i . Uppgifter om antalet dödade armenier i samband med det upplösning varierar så några säkra siffror har varit svårt att få fram. Men man har beräknat att antalet dödade armenier i samband med det upplösning uppgår till minst en miljon och mer än hälften av den armeniska befolkningen. För att få en mer heltäckande bild av det armeniska folkets tragedier vore det av vikt att också få klarlagt hur många som dödades av kommunismen. Under utrensningar åren 1936@1938 vet vi att den armeniska partiledningen och de intellektuella drabbades hårt. Vidare vet vi att under deltog 500000 armenier på den sovjetiska sidan. Under krigen 1914@1945 minskade befolkning eller 174000 människor. Men hur många armenier som dog och deporterades , av kommunismen, är vi ännu okunniga om. Denna armeniska tragedi har även beröringspunkter med andra stora tragedier . Det är något som vi måste kunna diskutera fördomsfritt. Minoriteters lidande under kommunismen måste såväl klargöras som synliggöras. Min fråga till ministern är om avser att vidta åtgärder för att klargöra hur många armenier som dog till följd av kommunismen.
fr · GO111670 · 2001-09-07 00:00:00 — Fråga 2000/01:1670 av () till socialminister om läkare med legitimation från land utanför EU/EES Det finns ett tydligt definierat behov av fler läkare i . Personalförsörjningen inom vården har kommit att alltmer bli en nyckelfråga för att vården ska kunna hålla den höga standard den gjort. För att lösa bristen på läkare har vissa landsting, förutom att anlita bemanningsföretag och stafettläkare, valt att rekrytera från länder inom EU som t.ex. och . finns det i ett stort antal läkare som kommit till på grund av oroligheter eller förföljelse i det egna landet vilka har stora svårigheter att få svensk läkarlegitimation. I många fall har dessa en lång yrkeserfarenhet från hemlandet. Dessa läkare kommer ofta från länder utanför EU/EES. Kraven på att få en svensk läkarlegitimation skiljer sig åt mellan om vederbörande kommer från ett EU/EES-land eller från ett land som inte tillhör EU/EES. Det är betydligt enklare för en läkare från EU/EES att få en legitimation. Detta framgår klart av information från . Jag ställer mig frågande till dessa olika krav. Det vore självklart att det är de färdigheter som krävs för att arbeta som läkare som borde utgöra och inte vilket land vederbörande är från. Nuvarande regler leder till en segregation och slöseri med människors kompetens. Avser ministern att vidta några åtgärder för att jämställa läkare, utan svensk legitimation, från länder inom EU/EES med läkare från länder utanför EU/EES när det gäller krav för erhållande av svensk läkarlegitimation?
fr · GO111671 · 2001-09-07 00:00:00 — Fråga 2000/01:1671 av () till justitieminister om könsstympning Att könsstympa flickor är förbjudet i . infördes också förbud att föra flickor utomlands och låta könsstympa dem i ett land där detta är lagligt. har det visat sig att detta ändå sker @ småflickor stympas fortfarande inom och utom landet. Vilka åtgärder avser justitieministern vidta för att stävja detta lagbrott?
fr · GO111672 · 2001-09-11 00:00:00 — Fråga 2000/01:1672 av () till näringsminister om hemlösas rätt till Posten har skärpt reglerna för beställning av legitimationshandling och detta gör det omöjligt för hem- och adresslösa att erhålla ett . När man beställt en legitimationshandling sänder Posten hem en bekräftelse till folkbokföringsadressen. Regeln har kommit till för att förhindra bedrägerier, men ställer till problem för dem som saknar fast adress. Den som saknar en fast punkt, en adress, torde ha stort behov av en giltig legitimationshandling. Man kan vara tillfälligt bostadslös men många av de drabbade är demenssjuka, har alkoholproblem, är uteliggare eller är på annat sätt socialt åsidosatta. Man kan utgå ifrån att många av dem har ett stort behov av att kunna styrka sin identitet inte bara för myndigheter utan också för att hämta ut pension eller bidrag för sitt dagliga liv. Postens presstjänst har för bekräftat bilden och kan bara beklaga att människor kommer i kläm. Någon förändring i regelsystemet har inte varit uppe till diskussion, uppger man. Min fråga till statsrådet är: Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att underlätta för adresslösa människor att erhålla legitimationshandling?
fr · GO111673 · 2001-09-11 00:00:00 — Fråga 2000/01:1673 av () till näringsminister om Telias monopolställning De statliga monopolen i faller ett efter ett, men tyvärr finns fortfarande ett antal situationer kvar i en gråzon mellan statliga monopol och privata aktörer. Ett sådant exempel är . har kvar en marknadsdominerande ställning som byggdes upp . har ännu monopol på den fasta teleanslutningen för konsumenter, även om samtalen är konkurrensutsatta. ägs fortfarande till ca70% av svenska staten. Hur denna ställning kan missbrukas såg vi prov på när föreslog chockhöjningar av abonnemangskostnaderna för privatkunder. Huruvida denna höjning är motiverad eller inte är svårt att svara på, eftersom på detta område saknar reell konkurrens. Många har dock reagerat över höjningens storlek. Fri konkurrens garanterar att företagen inte kan göra ohemula höjningar eftersom de då efter skulle slås ut av en konkurrent. Konsumenterna som står maktlösa inför höjningen skulle genast ges ett vapen som chockhöjaren skulle vara maktlös inför, friheten att välja. Staten kan inte med ena handen skapa konkurrens via lagar och med andra handen upphäva den med sitt eget bolag. Min fråga till näringsministern är därför: Vad avser näringsministern göra för att statligt ägda företag som inte ska missbruka kvarvarande monopolställning på marknaden?
fr · GO111674 · 2001-09-11 00:00:00 — Fråga 2000/01:1674 av () till justitieminister om stympning av kvinnor Ett stort antal svenska flickor könsstympas , antingen i samband med resor till andra länder eller i . Ingen har ändå straffats för detta brott. Om människor börjar tro att svensk lag bara är en pappersprodukt som inte tillämpas i verkligheten, innebär det rättslöshet för många människor. Det kan också bli farligt för det svenska samhället. Vad avser ministern göra för att lagen mot könsstympning ska efterlevas?
fr · GO111675 · 2001-09-11 00:00:00 — Fråga 2000/01:1675 av () till justitieminister om kvinnlig könsstympning Könsstympning av flickor är enligt lag förbjudet i . Trots lagförbudet sker könsstympning, av flickor, både i och utomlands. Det förekommer också att avslår asylansökningar från flickor därför att nämnden gör bedömningen att risk för könsstympning inte föreligger trots att flickorna kommer från länder där stympning är vanligt förekommande. har lagstiftat om förbud mot könsstympning 1982, men ännu har ingen dömts. Med anledning av ovanstående vill jag ställa följande fråga till justitieministern: Vilka åtgärder avser justitieministern att vidta för att lagen om förbud mot könsstympning ska tillämpas fullt ut i ?
fr · GO111676 · 2001-09-11 00:00:00 — Fråga 2000/01:1676 av () till justitieminister om kvinnlig könsstympning Kvinnlig könsstympning är olagligt i . Likaså är det för bosatta i olagligt att låta utföra detta utomlands. Straffpåföljden kan uppgå till fängelse. Trots att det finns kännedom om lagöverträdelse har ännu ingen dömts. En TV-dokumentär visar följande: En imam, sedermera rektor för en muslimsk skola i , är officiellt emot könsstympning men tvekar ändå inte att hjälpa familjer få detta utfört. En läkare som räddat en könsstympad flicka från att förblöda anmäler inte fallet. i driver inte ärendet vidare trots medicinska bevis och förhindrar polisens och åklagarens vidare utredning. väljer att låta ett ärende bero som rör könsstympning av elva flickor. Det sociala och kulturella tryck som vilar på familjer i de grupper där könsstympning är tradition gör att lagen inte utgör något reellt skydd för de flickor som befinner sig i riskzonen. Det är knappast en underdrift att rättssäkerheten satts ur spel för dessa flickor. Vad avser justitieministern vidta för åtgärder för att lagarna som ska hindra kvinnlig könsstympning efterlevs?
fr · GO111677 · 2001-09-11 00:00:00 — Fråga 2000/01:1677 av () till utrikesminister om demokratisering av Valet, , var det andra presidentvalet i sedan de blev fria från . Det fanns bara tre kandidater kvar i valet. Den sittande presidenten var en av dessa och vidtog alla erforderliga åtgärder för att bli omvald. Presidentvalet var inte ett fritt val. En rad oppositionspolitiker har fängslats på tvivelaktiga grunder. Det förekommer uppgifter om våld mot och försvinnanden av oppositionella. Den sittande presidenten har monopol på etermedier, vilket gjorde det mycket svårt för hans konkurrenter att synas. Många uppgifter om manipulation av valresultatet har inkommit. Valresultatet liknar dem i de tidigare kommunistiska diktaturerna i . är sista kvarvarande diktatur och det sista oreformerade gamla kommunistlandet i . I takt med försämrad ekonomi och social situation i landet riskerar situationen i destabiliseras, vilket EU måste hålla beredskap inför. Bara genom demokratisering kan gå mot en ljusare framtid. Min fråga till utrikesministern är således: Hur avser utrikesministern agera i och inom ramen för EU för att förmå ledning att acceptera demokratisering av landet?
fr · GO111678 · 2001-09-11 00:00:00 — Fråga 2000/01:1678 av () till socialminister om sponsorer i vården I takt med att landstingens underskott ökat har det blivit allt vanligare med företagssponsring inom vården. Barnkliniker har fått lekrum och annan utrustning av t.ex. . Sponsring av sjukhus och andra vårdinrättningar är inte lika fördelat i landet. anser att behoven är likartade i hela landet och på alla kliniker. Den utveckling som sker med en oreglerad sponsring kommer att leda till att den behovsrelaterade prioriteringen än mer undermineras. Landstingen saknar en enhetlig policy vad gäller sponsring. Anmärkningsvärt är att helt privata sjukhus, som t.ex. Sophiahemmet, inte tillåter sponsorer på grund av att de vill stå fria. Detta är något som anser att landstingen också bör eftersträva. är inte negativt till gåvor men är tveksamt till den omfattning som detta nu fått. anser att det utan reglering leder till mer skada än nytta. Min fråga till socialminister är därför följande: Avser ministern att vidta några åtgärder för att skapa ett enhetligt regelsystem för sponsorer inom vården?
fr · GO111679 · 2001-09-11 00:00:00 — Fråga 2000/01:1679 av () till statsrådet om skollitteratur till skoleleverna Flera skolor i använder sig av skolböcker för grundskoleelever som innehåller reklam för olika produkter, bl.a. godis och chips. I gengäld är skolböckerna gratis för skolorna. är det ca35000 skolbarn som använder den reklamfinansierade undervisningslitteraturen och antalet stiger i takt med att skolorna får allt svårare att hålla sina budgetar. Med anledning av ovanstående vill jag fråga skolministern: Vad avser skolministern att vida för åtgärder för att öka skolornas möjlighet att köpa skollitteratur till eleverna?
fr · GO111680 · 2001-09-11 00:00:00 — Fråga 2000/01:1680 av () till statsrådet om de svältdrabbade i Livsmedelsförråden för hundratusentals människor som drabbats av torkan i håller på att ta slut. FN varnar för att förråden är tomma . Ca 366000 människor bor i de områden som har drabbats hårdast. Torka, missväxt och undernäringen är redan ett faktum. FN:s vädjan om mat eller pengar från givarländer har endast resulterat i ett löfte om motsvarande i bistånd från . behövs enligt FN för att förhindra att en omfattande svält breder ut sig. Med hänvisning till det anförda vill jag ställa följande fråga till statsrådet : Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att hjälpa de svältdrabbade i ?
fr · GO111681 · 2001-09-12 00:00:00 — Fråga 2000/01:1681 av () till näringsminister om nyföretagandet När nyföretagandet minskade ställde jag i en interpellation frågor om vilka förenklingar och reformer för främst småföretagandet som näringsminister avsåg att föreslå. Ministern talade varmt om det interna arbete som pågår i departement och myndigheter för att få till stånd en attitydförändring till gagn för små företag. I interpellationssvaret sades vidare: "För att långsiktigt skapa ett högt nyföretagande krävs insatser som skapar ett mer entreprenöranpassat samhälle. Regeringen anser att reglerna avseende företagande skall i möjligaste mån vara likartade för alla typer av företagande. Reglerna inom företagsskatteområdet skall skapa förutsättningar för ett konkurrenskraftigt näringsliv och inte vara ett hinder för nya företag." Med anledning av att nyföretagandet fortsatt att minska, att minskningen varit så kraftig som 17,och att minskningen av nyföretagandet nu har ökat dramatiskt även i storstäderna som står för den största andelen nyföretagare kan man dra slutsatsen att regeringens åtgärder varit otillräckliga. Vad avser göra för att få fart på nyföretagandet?
fr · GO111682 · 2001-09-12 00:00:00 — Fråga 2000/01:1682 av () till statsrådet om elevdemokrati och sfi-studerande Elevernas inflytande över den egna skolan samt möjlighet att delta i själva utformningen av utbildningen börjar bli en självklarhet i det svenska samhället. Detta gäller även vuxna elever vilket regleras i skollagen. I kap. 13 2 § fastställs att eleverna ska ha inflytande över hur deras utbildning utformas. Detta är en mycket hög ambition men verkligheten kan ibland vara en annan. Inte minst för elever som studerar svenskundervisningen för invandrare (sfi) @ en del av det offentliga skolväsendet för vuxna @ kan ibland rätten till inflytande kännas väldigt avlägsen. Därför finns det all anledning att särskilt uppmärksamma de sfi-studerande i arbetet med att utveckla och förstärka elevdemokratin. Här bör studeras bl.a. hur väl eleverna informeras om sina rättigheter att vara med och utforma utbildningen såsom skollagen säger. I propositionen Vuxnas lärande @ och utvecklingen av vuxenutbildningen anges att regeringen avser att uppdra åt att utarbeta en ny kursplan för sfi-utbildningen. Detta är mycket positivt. I detta sammanhang borde även ingå att hitta former för att stärka elevinflytandet för personer som genomgår sfi-utbildning. Jag vill mot denna bakgrund fråga statsrådet vilka åtgärder hon avser att vidta i syfte att stärka elevdemokratin för sfi-studerande.
fr · GO111683 · 2001-09-12 00:00:00 — Fråga 2000/01:1683 av () till försvarsminister om hemvärnets övningsmöjligheter Hemvärnet har ålagts stora besparingskrav. kommer rapporter från ansvariga inom hemvärnet att högkvarteret tydligen kommit med besked att det är förbjudet att använda lokala skjutbanor. Anledningen lär vara att försvaret inte vill ta på sig ansvaret för saneringen. Nyordningen har skapat stor irritation i hemvärnsledet. Det påpekas att det för en hemvärnsman är viktigt att lokalt få utnyttja och öva med sitt vapen. Det här innebär exempelvis för Södra Hemvärnsbataljon att de inte i fortsättningen får utnyttja skjutbanorna i och By, utan måste åka till för sina övningar. Det här, i kombination med nästan ett totalt stopp för övningar, gör enligt ansvariga att hemvärnet tappar folk och svårigheterna att rekrytera ökar. Avser statsrådet att agera så att hemvärnet får samma övningsmöjligheter som tidigare?