ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
frs · GO12987 · 2001-04-05 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:987 om kurderna och ansökan om EU-medlemskap har frågat mig vad jag gör för att föra in kurdfrågan i medlemskapsförhandlingarna och därigenom ställa krav på respekt för mänskliga rättigheter i . I det partnerskap som rådet antog anges ett antal prioriteringar som berör rättigheter för personer som tillhör minoriteter. Det gäller särskilt kravet på att avskaffa lagar som förbjuder användningen av modersmål i radio- och TV-sändningar, förbättra situationen i sydöstra och avskaffa lagar som förhindrar utövandet av kulturella rättigheter, även inom utbildningsområdet. Dessa och andra krav på t.ex. stärkandet av yttrandefriheten är ägnade att leda till förbättringar för hela befolkning, inte minst kurder, syrianer/assyrier och andra grupper. Prioriteringarna i partnerskapet är en vägledning för den turkiska regeringen i dess ansträngningar att uppfylla de politiska Köpenhamnskriterierna om demokrati, rättsstat, mänskliga rättigheter och respekt för och skydd av minoriteter. Den turkiska regeringen antog den första versionen av sitt nationella program för antagande av regelverket. Den preliminära analys ligger nära den som kommissionen gett uttryck för i sitt pressmeddelande . Ytterligare ansträngningar kommer att krävas av inom områden som bl.a. rör dödsstraff och kulturella rättigheter. Det är viktigt att i praktiken genomför nödvändiga politiska reformer för att uppfylla de politiska Köpenhamnskriterierna. Det står klart att en förbättrad situation för personer som tillhör minoriteter ingår i EU:s krav på och att medlemskapsförhandlingar inte kan inledas förrän dessa krav är uppfyllda. Den kommer fortsatt att diskutera dessa frågor med och tillse att de finns på dagordningen vid EU:s politiska dialog med .
frs · GO12988 · 2001-04-05 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:988 om internationell pilotutbildning i har frågat mig om jag i det pågående arbetet med att organisera den svenska pilotutbildningen avser att förbereda för en eventuell EU-pilotutbildning förlagd till . Eftersom EU saknar formell kompetens i frågor om de nationella försvarens egen verksamhet är det inte aktuellt med EU-utbildning av militära piloter. Däremot diskuteras inom ramen för de europeiska flygvapenchefernas samarbete frågor om en gemensam europeisk grundläggande utbildning av militära piloter. Försvarsmakten deltar i det arbetet. Flygvapenchefernas samarbete om pilotutbildning har ännu inte nått så långt att innehållet har kunnat konkretiseras eller konsekvenser och kostnader kan bedömas. Några definitiva beslut om svensk medverkan bör därför inte fattas . Däremot är det enligt regeringens mening värdefullt om Försvarsmakten kan delta i det fortsatta arbetet, som bedöms få en mer konkretiserad form. På detta sätt kan tydligare klarläggas möjligheterna för att kunna bedriva en militär pilotutbildning i samverkan med andra europeiska stater. En del i flygvapenchefernas samarbete är att lokalisera en gemensam utbildning till tre@fyra platser i . Regeringen anser att borde ha goda naturliga förutsättningar för att kunna tillhandahålla en av dessa platser. Regeringen har redovisat dessa frågor i proposition 2000/01:35 Samverkan mellan civil och militär flygutbildning. Denna proposition behandlas nu i .
frs · GO12989 · 2001-04-05 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:989 om rekryteringen av deltidsbrandmän har frågat mig vilka initiativ jag avser att ta för att förbättra och säkra rekryteringen av deltidsbrandmän. Deltidsbrandkårerna är mycket riktigt oerhört viktiga i vårt avlånga och glest befolkade land. Jag är medveten om vikten av en fungerande räddningstjänst och är angelägen om att skapa mig en rättvisande bild av problematiken. redovisade emellertid ett regeringsuppdrag där de tillsammans med berörda fackförbund, kommuner och lämnade ett förslag till ett nytt utbildningssystem för den kommunala räddningstjänstpersonalen. Förslaget syftar när det gäller deltidsutbildningen att göra den mer flexibel och därigenom underlätta rekryteringen. genomför denna nya deltidsutbildning på försök. I årsredovisningen bedömer att den kommunala räddningstjänsten löser sina uppgifter på ett sådant sätt att allmänheten i hela landet garanteras en rimlig säkerhetsnivå i förhållande till de lokala riskbilderna. Emellertid har i andra sammanhang framhållit att det blivit svårare att rekrytera deltidsanställda brandmän och att det medfört att av landets kommuner haft problem med att upprätthålla den i räddningstjänstplanen angivna beredskapen. Med hänsyn till detta övervägs inom ett uppdrag till att redovisa förhållandena för deltidsanställda brandmän vad avser rekrytering, ersättning, utbildning och arbetsvillkor. Härigenom kan vi få fram ett bra underlag för bedömningar och eventuella åtgärder.
frs · GO12990 · 2001-04-06 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:990 om skatten på sprit har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att komma till rätta med den obalans, vad gäller skatten på sprit, som råder mot och . I sin fråga nämner att det enligt den danske statsministern är sannolikt att kan komma att sänka alkoholskatten ned mot tysk nivå. På en fråga i samma ärende från har jag svarat att höjda införselkvoter kommer, om åtgärder inte vidtas, att medföra att gränshandeln med alkohol successivt kommer att öka och att den illegala handeln och försäljningen av alkohol också troligen kommer att öka. Regeringen följer därför utvecklingen noga. Bl.a. har och drogforskning (SoRAD) i uppdrag att ta fram statistik över konsumtions- och försäljningsutvecklingen. Statistiken ska även inkludera det s.k. mörkertalet. Mot bl.a. denna bakgrund uttalade regeringen i den alkoholpolitiska propositionen att den avser att senare till återkomma till frågan om de skattejusteringar som behövs på alkoholområdet. En eventuell skattesänkning i får liksom andra förändringar i vårt närområde tas med i bedömningen av behovet av skattejusteringar. Regeringens uppfattning i denna fråga är fortfarande densamma som angivits i mitt tidigare svar.
frs · GO12991 · 2001-04-11 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:991 om demokratins värden har frågat mig vilka åtgärder jag avser vidta för att skattemedel inte används i strid med de intentioner som de var avsedda för. Ungdomsriksdagen är ett partipolitiskt obundet projekt som anordnades första gången i på initiativ av och . Bakgrunden till projektet var ett regeringsuppdrag till , , och om att vidta åtgärder mot främlingsfientlighet och rasism. Som en del av arbetet genomfördes en serie seminarier runtom i . Gensvaret var stort och ur detta föddes idén om ett återkommande forum för ungdomar för idéutbyte och diskussioner om aktuella samhällsfrågor. Ungdomsriksdagen har hållits och kommer att anordnas . Syftet med Ungdomsriksdagen är att öka ungdomars inflytande och delaktighet i samhället genom att skapa en mötesplats där aktuella frågor behandlas utifrån ett ungdomsperspektiv och utan krav på partipolitiskt ställningstagande. Ungdomsriksdagen fungerar som ett av många viktiga alternativ till de traditionella formerna för deltagande i samhällslivet som ungdomar, enligt statistiken, undviker. En av anledningarna till att Ungdomsriksdagen fått ett stort genomslag bland ungdomar är att den behandlar en stor variation av frågor utan att väja för ämnen som är politiskt inkorrekta. Det är detta som avspeglas i rubriken som vänder sig emot. En provokativ rubrik innebär inte att seminariet bortser från demokratiska principer. Tvärtom är det viktigt att diskutera frågor som provocerar just för att framhäva och peka på de demokratiska principerna. Nyckelorden för innehållet i Ungdomsriksdagen är hänsyn och respekt, demokrati och solidaritet. Utifrån dessa ledord vill man belysa och diskutera frågor som berör och är aktuella, i syfte att låta ungdomar ta ställning. Det är viktigt att vi vuxna stöder projekt som drivs av unga för unga. Projekt där ungdomar får komma till tals på deras egna villkor samt diskutera frågor som engagerar dem och som speglar deras verklighet. är det naturligtvis viktigt att sådana projekt drivs med respekt för demokratiska värderingar. Avsikten med Ungdomsriksdagen är inte att uppmuntra till odemokratiska handlingar utan tvärtom att stimulera ungdomars demokratiska engagemang. Således ser jag ingen anledning till att vidta åtgärder riktade mot Ungdomsriksdagens användande av skattemedel.
frs · GO12992 · 2001-04-03 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:992 om mångfald i skolsystemet har frågat mig vad jag avser göra för att säkerställa en mångfald i skolsystemet. Jag instämmer med i att mångfalden i sig är positiv och den är som regel en förutsättning för utveckling och pedagogisk förnyelse. finns det såväl offentliga som fristående skolor som profilerar sig genom olika pedagogiska inriktningar. För elever och föräldrar är det viktigt att det finns en lagstiftning som garanterar en nationellt likvärdig skola. För eleverna är det väsentligt att skolor, oavsett huvudman, kan arbeta och konkurrera utifrån likvärdiga förutsättningar och därmed komplettera varandra. I förening med den valfrihet som finns kan detta, enligt min mening, vara en stimulans för skolans utveckling. Jag anser dock att en förutsättning för mångfald är att det finns en balans mellan offentliga och fristående skolor i en kommun. Kommunen måste ha faktiska möjligheter att ta ett övergripande ansvar för utbildningen av barn och ungdomar i kommunen. Rätten att välja skola får inte inskränka sig till en rätt att endast välja en fristående skola. överlämnade den s.k. sitt betänkande Fristående gymnasieskolor @ hot eller tillgång (SOU 2001:12) till mig. offentliggjorde dessutom en promemoria om fristående skolor. Betänkandet och promemorian har gått ut på gemensam remiss till ett stort antal myndigheter, organisationer, kommuner etc. Jag ser fram emot en bred diskussion om hur elevernas bästa kan tillgodoses i fristående och offentliga skolor samt hur dessa kan arbeta utifrån likvärdiga förutsättningar och därmed komplettera varandra.
frs · GO12993 · 2001-04-05 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:993 om norra har frågat mig vilka initiativ jag är beredd att ta i EU och FN för att garantera säkerheten för kurderna i norra inför ett beslut om hävande av sanktionerna. Det är lätt att hysa förståelse för den kurdiska civilbefolkningens oro och risken för fortsatta övergrepp från regim. har i resolution 688 fördömt förtrycket mot kurderna och uttryckt sin avsikt att fortsatt följa frågan. har därmed en central roll i att bedöma vilka eventuella insatser som kan komma att krävas för att skydda kurderna och/eller andra civila befolkningsgrupper i , den dagen sanktionerna hävs, eller av annan orsak. utövar det internationella samfundet ett visst mått av kontroll över den irakiska regimen genom sanktionerna och övervakningen av landets oljeexport. Genom FN:s humanitära distributionsprogram tilldelas civilbefolkningen i norra särskilda resurser och området har utvecklat en viss självständighet. Skydd för grundläggande mänskliga rättigheter och värnandet om den irakiska civilbefolkningen är sedan sanktionerna infördes centrala element i FN:s och EU:s diskussioner om . Jag vill därför hävda att det finns en stor beredskap för att överväga lämpliga åtgärder, om ett sådant behov av skydd uppstår som hänvisar till. Men där är vi inte . har inte visat någon vilja att börja samarbeta med Unmovic, vilket är en förutsättning för att sanktionerna ska suspenderas. Det är viktigt att komma ihåg att kommer att stå under internationell kontroll så länge som landet bedöms utgöra ett hot mot sina grannländer eller den egna civilbefolkningen. bidrar konkret till säkerheten i norra genom sitt stöd till FN:s vaktstyrka där, UNGCI (United Nations Guards Contingent in ), som har till uppgift att skydda de FN-organ och andra organisationer som utför humanitär verksamhet i norra . Sammanlagt har den bidragit med till UNGCI:s verksamhet under åren 1998@2001. har för avsikt att fortsatt stödja UNGCI. Den kommer alltså fortsatt aktivt delta i diskussionerna i internationella forum om såväl kurdernas som andra befolkningsgruppers situation i .
frs · GO12994 · 2001-04-11 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:994 om priset för att resa över har frågat min kollega vilka åtgärder han avser att vidta för att sådana förändringar görs i avtalet mellan och , att priset för att resa över kan sänkas. Eftersom jag är ansvarigt statsråd för infrastrukturfrågorna är det jag som ska besvara frågan. Avtalet mellan och om den fasta förbindelsen över anger principerna för fastställandet av trafikantavgifterna på den fasta förbindelsen. Ansvaret för att fastställa taxan åvilar Öresundsbrokonsortiet. Konsortiet har justerat avgifterna. Justeringen innebar bl.a. att priset på ett månadskort för pendlare sänktes. Skulle konsortiet finna det nödvändigt att variera trafikantavgifterna utöver vad avtalet medger kan konsortiet anmäla detta till de två regeringarna som då får överlägga om eventuella förändringar. 1999/2000:66 har regeringen redovisat uppfattningen att huvudprinciperna i avtalet ska ligga fast men att utgångspunkten för konsortiets fastställande av trafikantavgifterna bör kunna vara en annan grund än färjetaxorna mellan Helsingborg@Helsingör. Om det finns skäl att välja en annan grund ska regeringen återkomma till .
frs · GO12995 · 2001-04-04 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:995 om bidrag för uppsnyggning inför EU:s ministerbesök har frågat mig om jag, med anledning av de nya uppgifter som framkommit och att det är departementen som kommit med kraven om upprustning, avser att verka för att ett anslag ges till nämnda upprustning. Låt mig med anledning av groteska påståenden vara fullständigt klar. Varken eller 2001-sekretariat har framfört några krav på ommålning av den konsthall i dit inbjudits av Falu kommun att äta middag . Detta är fakta i saken. Det finns alltså inga nya sanningar. Det finns heller inga nya uppgifter. Det finns bara en moderat riksdagsman från som ägnar sin tid åt att försöka driva kampanj mot en socialdemokratisk regering som valt att sprida EU-ordförandeskapets möten till 44 orter i stället för att koncentrera dem till en enda.
frs · GO12996 · 2001-04-11 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:996 om kunskapsprov för körkort har frågat mig om jag avser vidta sådana åtgärder som gör att människor som har svårigheter med ordförståelse kan genomföra sina körkortsprov. Det uppges vara svårt för dessa personer att få genomföra muntliga prov. Jag vill först understryka vikten av att underlätta för funktionshindrade och personer med läs- och skrivsvårigheter att få genomföra körkortsprovets alla moment. Enligt min uppfattning arbetar ambitiöst för att ge möjligheter för funktionshindrade att ta körkort. För personer som enligt intyg har svårigheter att genomföra ett skriftligt prov finns exempelvis möjligheter till muntliga prov. Enligt uppgift från har de inte fått några rapporter om problem med att få muntliga prov till stånd. Väntetiderna för både muntliga och skriftliga teoriprov varierar dock för olika orter. Jag kommer även fortsättningsvis att noggrant följa de åtgärder som vidtas för att underlätta för funktionshindrade och personer med läs- och skrivsvårigheter att genomföra sina körkortsprov.
frs · GO12998 · 2001-04-18 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:998 om högt skattetryck för stockholmare har frågat mig vad jag avser att vidta för åtgärder för att stockholmare inte ska vara drabbade av landets högsta skattetryck. Jag vill inledningsvis påpeka att det svenska skattesystemet är utformat så att personer med samma ekonomiska förhållanden i möjligaste mån beskattas på ett likvärdigt sätt. När det gäller den generellt sett höga fastighetsskatten i sammanhänger den med att fastighetsskatten är kopplad till fastigheternas marknadsvärden. Av rättviseskäl och för att det inhemska sparandet ska fördelas på ett samhällsekonomiskt tillfredsställande sätt är likformighet i kapitalinkomstbeskattningen viktig. Detta förutsätter att fastighetsskatten baseras på taxeringsvärden som speglar kapitaltillgångarnas marknadsvärden. Vidare gäller, i motsats till vad hävdar, att kommunalskatt, landstingsskatt samt kyrkoavgift utgör en större del av det totala skatteuttaget från enskilda. På grund av att de kommunala skattesatserna är lägre i än i övriga landet betalar en person i , med en inkomst motsvarande genomsnittet för riket, som regel en något mindre andel av sin totala inkomst i skatt (inklusive fastighetsskatt och förmögenhetsskatt) än vad som gäller för personer i övriga landet. Några särskilda åtgärder för att sänka skattetrycket i är därför inte aktuella.
frs · GO12999 · 2001-04-11 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:999 om bristerna i det kommunala utjämningssystemen har frågat finansministern om vilka åtgärder han avser vidta för att ej längre ska missgynnas av det kommunala utjämningssystemet? Arbetet är inom regeringen så fördelat att det är jag som ska besvara frågan. räknar upp ett antal faktorer som inte skulle vara inkluderade i det kommunala utjämningssystemet i den del som avser utjämning för s.k. strukturella kostnadsskillnader. Utjämningssystemet skulle även missgynna i egenskap av inflyttningsort genom att de nya invånarnas skattekraft tillfaller först året efter det att de flyttat till kommunen. I kostnadsutjämningen för landstingen beaktas kostnader för hiv i modellen för hälso- och sjukvård. Dessutom får bl.a. och särskilda statsbidrag för förebyggande insatser mot hiv/aids. De högre byggkostnaderna i främst beaktas i en särskild modell i kostnadsutjämningen för kommunerna. Höga kostnader för sociala insatser i främst storstäderna beaktas i modellen för individ- och familjeomsorg. Att en viss eftersläpning förekommer i både inkomst- och kostnadsutjämningssystemen är oundvikligt eftersom utjämningen baseras på utfallsdata. Eftersläpningen påverkar såväl tillväxtkommuner som utflyttningskommuner. Avslutningsvis vill jag peka på att det kommunala utjämningssystemet har varit föremål för uppföljning och översyn fortlöpande sedan det infördes och att detta arbete rimligen bör fortsätta i någon form.
fr · GO111141 · 2001-05-02 00:00:00 — Fråga 2000/01:1141 av () till justitieminister om barnäktenskap i I är ett giftermål som ingåtts i annat land lagligt även i . En sådan vigsel är giltig enligt en lag som lyder: "Äktenskap som ingåtts utom riket enligt främmande lag anses giltigt till formen, om det är giltigt i den stat där det ingicks." Trots att minimiåldern för att ingå äktenskap i är legaliserar på detta vis barnäktenskap. Enligt som tillkom 1987 och trädde i kraft är de lagstadgade hindren för äktenskapshindren tre till antalet (2001:808). Ett av dessa hinder är att en av parterna ej uppnått . Denna åldersrestriktion kan visserligen upphävas genom dispensförfarande. Enligt länsstyrelserna är dock dispensansökningarna få och beviljade dispenser ännu färre. Vid en hearing anordnad av rapporterades att unga flickor i , , gifts bort med äldre män och lever i äktenskap. Att detta sker även i bekräftas av en imam vid moskén. För att detta utnyttjande av små flickor som ännu inte uppnått 15-årsåldern ska kunna fortgå registreras inte äktenskapen vid skattemyndigheten som föreskrivits. Vigslarna förrättas av religiösa samfund som fått vigselrätt av Kammarkollegiet. Dessa samfund har därmed accepterat och intygat att de kommer att följa den svenska . Jag vill därför fråga statsrådet : Vilka åtgärder har statsrådet för avsikt att vidta för att förhindra barnäktenskap i ?
fr · GO111142 · 2001-05-02 00:00:00 — Fråga 2000/01:1142 av () till justitieminister om minimiålder för äktenskap Enligt som tillkom 1987 och trädde i kraft är de lagstadgade hindren för äktenskapshindren tre till antalet (2001:808). Ett av dem är ej uppnådd 18-årsålder. Denna ålder kan visserligen upphävas genom dispensförfarande. Enligt länsstyrelserna är dock dispensansökningarna få och beviljade dispenser ännu färre. I kan man enligt lagen ingå äktenskap först . I en artikel i berättas att äktenskap med minderåriga som skett utomlands enligt det landets lagar automatiskt godkänns i . En vigsel som är laglig utomlands är giltig enligt en lag som lyder: "Äktenskap som ingåtts utom riket enligt främmande lag anses giltigt till formen, om det är giltigt i den stat där det ingicks." Trots att minimiåldern för att ingå äktenskap i är legaliserar på detta vis barnäktenskap. I samma artikel framkommer att 625 minderåriga flickor och 47 minderåriga pojkar gifts bort i . Det innebär att svenska barn inte har samma lagliga skydd och rättigheter utan att etniskt ursprung är avgörande. Min fråga till statsrådet är: Vilka åtgärder har statsrådet för avsikt att vidta för att minimiåldern för att ingå äktenskap ska gälla alla grupper i ?
fr · GO111143 · 2001-05-02 00:00:00 — Fråga 2000/01:1143 av () till justitieminister om skydd mot sexuellt utnyttjande av minderåriga Enligt svensk lagstiftning är det kriminaliserat att ha sex med barn . Den person som har samlag med barn kan enligt 6 kap. dömas för sexuellt utnyttjande av minderårig. Påföljden för brottet är fängelse i högst och lägst , och högst om brottet är grovt. Vid en hearing anordnad av rapporterades att så unga flickor som och uppåt, gifts bort och lever i äktenskap i . Att detta sker även i bekräftas av en imam vid moskén. På detta sätt sanktioneras övergrepp på minderåriga flickor med stöd av svensk lag. För att detta utnyttjande av små flickor som ännu inte uppnått 15-årsåldern ska kunna fortgå registreras inte äktenskapen vid skattemyndigheten som föreskrivits. Vigslarna förrättas av religiösa samfund som fått vigselrätt av Kammarkollegiet och som därmed accepterat och intygat att de kommer att följa den svenska . Mot bakgrund av ovanstående är min fråga till statsrådet : Vilka åtgärder har statsrådet för avsikt att vidta för att hävda 6 kap. vad gäller sexuellt utnyttjande av minderåriga för att skydda minderåriga flickor från sexuellt utnyttjande under täckmantel av äktenskap?
fr · GO111144 · 2001-05-02 00:00:00 — Fråga 2000/01:1144 av () till kulturminister om begravningsavgiften Många människor med invandrarbakgrund ställer frågan om varför de ska betala begravningsavgift. Bakgrunden till frågan är att den information som är kopplad till självdeklarationen även innehåller den viktiga uppgiften om vad man, enligt beslut, betalar till i begravningsavgift. De som frågar har inte sin kyrkotillhörighet i . Vidare har de frågande inte för avsikt att begravas i det som de ser som sitt hemland. Inom några invandrargrupper finns egna begravningskassor för att säkra begravningskostnaden och så att begravningen kan ske i det önskade landet. För en del kommer valet av viloplats att ändras och för andra är de fast förankrade av lika personliga skäl. Men frågan om begravningsavgift möter skattemyndigheter, kyrkliga företrädare och vi politiker allt oftare. Frågornas mängd signalerar att det finns en informationsbrist. Min fråga är vad statsrådet vidtagit för åtgärder för att möta det informationsbehov som uppstått kring begravningsavgiften.
fr · GO111145 · 2001-05-02 00:00:00 — Fråga 2000/01:1145 av () till statsminister om privat vård för privatiseringsmotståndare Flera statsråd köper privat producerad vård trots att regeringen drivit igenom en stopplag för utförsäljningar av akutsjukhus till privata aktiebolag. börjar alltmer likna det gamla där en nomenklatura lever under andra villkor än medborgare i övrigt. Rapport kunde avslöja att socialdemokratiska statsråd som röstade mot privatiseringen av akutsjukhus själva söker vård hos det privata aktiebolaget . Via har alla i regeringen tillgång till snabb vård. Många slussas också vidare från till privata läkare och privatkliniker. I konsekvensens namn borde regeringen anlita offentligt producerad vård för att dela övriga medborgares ofrihet att välja vårdalternativ. Det verkar som om de socialdemokratiska statsråden hyser en dubbelmoral i och med att de stoppat privatiseringar av sjukhus och dömt människor till att inte kunna välja vilken vård de vill ha som regeringens företagshälsovård har upphandlats i öppen konkurrens med bl.a. offentliga vårdföretag. Det innebär att den privata vården befunnits vara bättre än den offentliga som vi andra får hålla tillgodo med. Mot bakgrund av vad som framförs ovan vill jag fråga vad statsministern avser att vidta för åtgärder för att medborgarna ska kunna få tillgång till, och kunna välja, samma vård som de socialdemokratiska statsråden.