ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
frs · GP12167 · 2001-11-14 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:167 om transportsystem har frågat mig om jag avser att verka för att en samordning av transportsystemen görs i utifrån gällande miljömål. Regeringen har tillsatt en kommitté, Stockholmsberedningen, som har till uppgift att lämna förslag till förbättringar av transportsituationen i . Arbetet ska syfta till att utveckla transportsystemet på ett för regionen och hela landet miljömässigt, socialt och samhällsekonomiskt hållbart sätt. Beredningen har också till uppgift att föreslå insatser för att uppnå ökad samordning mellan de olika trafikslagen och minskade negativa effekter av biltrafiken. I ett delbetänkande, Transportsystemet i @ problemanalys och målbild för den framtida utvecklingen (SOU 2001:51), har beredningen presenterat en målbild som visar i vilken riktning utvecklingen av transportsystemet bör drivas på , bl.a. bör inriktningen ske mot ökad miljöhänsyn i transportsystemet. Genom att tillsätta Stockholmsberedningen har regeringen uppmärksammat vikten av att en samordning görs av transportsystemen inom bl.a. utifrån miljömässiga aspekter. Regeringen har dessutom i budgetpropositionen aviserat att Stockholmsberedningen bör ges tilläggsdirektiv att utreda frågan om hur användning av trängselavgifter i trafiken kan genomföras. En delrapport om trängselavgifter ska lämnas . Med stöd av har miljökvalitetsnormer fastställts för bl.a. luftkvalitet. Miljökvalitetsnormerna är ett viktigt verktyg för att uppnå de nationella miljökvalitetsmålen eftersom de är styrande när myndigheter och kommuner prövar tillåtlighet m.m. och i samband med planläggning. Regeringen beslutade en ny förordning om miljökvalitetsnormer för utomhusluft, där bl.a. en miljökvalitetsnorm för partiklar infördes. Miljökvalitetsnormen för kvävedioxid ska ha uppfyllts . Enligt prognoser som gjorts i Stockholms- och kommer detta att bli svårt att uppnå på vissa platser om inga åtgärder vidtas. De höga värden som uppmätts är huvudsakligen relaterade till vägtrafiken. Med stöd av har regeringen möjlighet att se till att åtgärdsprogram upprättas för att komma till rätta med dessa problem. Jag verkar för att sådana åtgärdsprogram ska tas fram. Regeringen förbereder just nu beslut som rör åtgärdsprogram.
frs · GP12168 · 2001-11-14 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:168 om isocyanater i hemmiljön har frågat mig om vilka åtgärder jag är beredd att vidta för att få bort de giftiga isocyanaterna från våra hem. Förekomsten av varor som avger cancerframkallande och allergiframkallande ämnen visar på behovet av den nya svenska kemikaliepolitiken. Det är viktigt att vi får ökad kunskap om kemiska ämnens hälso- och miljöegenskaper så att en utfasning kan ske av särskilt farliga ämnen. Regeringen har angett målet att alla nyproducerade varor ska vara fria från ämnen som är cancerframkallande. Detta och andra mål i propositionen Kemikaliestrategi för giftfri miljö kräver förändringar på EU-nivå. har varit ett av de länder som framhållit behovet av en reformering av kemikaliepolitiken inom EU och införandet av den kemikaliestrategi som är på väg. Under sista ordförandeskapsmånader antog miljörådet slutsatser om den framtida kemikaliepolitiken inom EU. Slutsatserna är ett svar på de förslag som kommissionen presenterade i en vitbok om en framtida kemikaliestrategi . Beslutet banar nu vägen för en stor förändring av synsättet när det gäller kemikalier i EU där syftet är att minska användningen av farliga kemikalier. Av den föreslagna strategin framgår att industrin ska ta ett större ansvar för att de kemikalier som används inte ger upphov till skador på hälsa och miljö. Detta innebär att industrin måste ha tillräckligt med kunskap om alla de ämnen som produceras eller importeras för att säkerhetsställa skyddet för människors hälsa och miljön. Den av industrin dokumenterade informationen kommer att återfinnas i centralt register över alla kemikalier inom gemenskapen. Det är viktigt att kemikalieanvändningen i varor omfattas av den nya kemikaliepolitiken så att likartade krav kan ställas på alla varor, oberoende av om den producerats inom eller utanför EU. Målet är att vi inom en generation ska ha uppnått att kemikalier produceras och används på ett sätt som inte leder till betydande negativ påverkan på miljön eller människors hälsa. Kemikaliepolitiken är en högt prioriterad miljöfråga och jag är stolt över att miljöarbetet har förts framåt under tid som EU-ordförande.
frs · GP12169 · 2001-11-16 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:169 om system för mobil radiokommunikation de har frågat näringsminister om vad han avser att göra för att förverkliga att berörda myndigheter får ett landstäckande gemensamt system för mobil radiokommunikation. Arbetsfördelningen inom är sådan att det är jag som ska besvara frågan. Regeringen uppdrog genom beslut åt Statskontoret att genomföra en upphandling av ett radiokommunikationssystem baserat på Tetrastandard eller likvärdigt. Statskontoret överlämnade en delrapport till regeringen. I delrapporten redovisade Statskontoret bl.a. olika förslag till kommunikationssystem. redovisade Statskontoret beräknade kostnader för de olika förslagen. Statskontoret konstaterade bl.a. att myndigheten i avsaknad av bemyndigande att i samband med upphandling garantera en viss trafikvolym eller erbjuda villkorslån inte såg någon möjlighet att fullfölja uppdraget med ett upphandlingsförfarande utifrån gällande direktiv och förutsättningar. Regeringen beslöt vid sitt sammanträde att utse en förhandlingsman för ett nationellt radiokommunikationssystem baserat på Tetrastandard. Förhandlingsmannen ska föra en dialog med tänkbara användare av ett nationellt radiokommunikationssystem baserat på Tetrastandard om hur, när och till vilken kostnad dessa användare kan och vill ansluta sig till systemet. Baserat på detta ska förhandlingsmannen redogöra för intresset för systemet hos dessa tänkbara användare och lämna förslag på möjlig utbyggnadsordning och takt för systemet. Förhandlingsmannen ska presentera en eller flera tänkbara modeller för finansiering utifrån intresserade användares vilja att finansiera den föreslagna utbyggnaden. Användarnas önskemål i fråga om upphandlings- och förvaltningsorganisation för systemet ska även redovisas. I samband med att regeringen utsåg en förhandlingsman avslutas Statskontorets uppdrag. Man kommer fortsättningsvis att biträda förhandlingsmannen. Förhandlingsmannen ska rapportera uppdraget till regeringen .
frs · GP12170 · 2001-11-14 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:170 om försäkringskassornas resurser har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidtaga för att komma till rätta med försäkringskassornas resursproblem. Regeringens ambition är att stärka socialförsäkringens administration så att den kan ge människor ett bra och snabbt stöd. I budgetpropositionen redovisar regeringen sin bild av situationen inom administrationen. Regeringens samlade bedömning är att försäkringskassorna behöver förbättra sina resultat på en rad områden. Alltför många försäkrade möter handläggningstider som är oacceptabelt långa och många får bristfälliga eller felaktiga beslut. Detta anser regeringen vara ett hot mot rättssäkerheten och tilltron till den allmänna försäkringen. Regeringens bedömning är att detta inte i första hand är ett resursproblem, utan att lösningen finns inom administrationen. Det finns en vilja att inom socialförsäkringsadministrationen konstruktivt diskutera hur vi kan komma till rätta med dessa problem. Det har jag kunnat konstatera när jag diskuterat budgetpropositionen med representanter från försäkringskassorna och med företrädare för . Här har också regeringen anledning att vara självkritisk. Det må vara att försäkringskassorna har en ytterst självständig ställning. Detta fråntar dock inte regeringen ansvaret att utöva ett tydligt ledarskap på de områden där vi har att agera. Regeringen ser lösningar till administrationens problem inom flera områden. T.ex. pågår ett omfattande omstrukturerings- och utvecklingsarbete inom utvecklingsprogrammet. Syftet är att med modern teknik rationalisera arbetet och på så sätt frigöra resurser för mer komplicerade ärenden. Arbetet är dock försenat, vilket regeringen också redovisar i budgetpropositionen. Vidare betonar regeringen i budgetpropositionen vikten av att prioriterar sina insatser för att uppnå resultat inom utvecklingsprogrammet. Därutöver avser regeringen att koncentrera handläggningen i en del ärenden, att ge tydligare ramar för , att satsa resurser på metodutveckling @ särskilt när det gäller rehabilitering @ för att tillsammans med utvecklingsprogrammet kunna ge försäkringskassorna uthållig lättnad. Regeringen arbetar också intensivt med utformningen av regleringsbrevet för att det ska bli det tydliga styrdokument administrationen behöver. Det är dock inte tillräckligt att regeringen agerar i dessa frågor. För att lösa problemen med de ökande sjukskrivningarna, både i samhället och inom måste också ledning, kontroll och styrning inom stärkas. Här har försäkringskassornas styrelser en viktig roll. En aktiv ledning och styrning på alla nivåer är nödvändig för att nå goda resultat, vilket krävs för att tilltron till administrationen och de allmänna försäkringarna ska kunna bibehållas.
frs · GP12171 · 2001-11-14 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:171 om effekter av maxtaxan har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att barngrupperna i förskolan inte ska bli för stora som en följd av införandet av maxtaxan. Maxtaxan, tillsammans med de övriga reformer som stegvis införs @ förskoleverksamhet för barn till arbetslösa eller föräldralediga föräldrar samt den allmänna avgiftsfria förskolan för alla barn , kommer att innebära att fler barn får del av förskolan. Förskolan styrs av en egen läroplan som sätter barnets utveckling och lärande i centrum. Ingen förälder kommer att behöva avstå från förskolan på grund av höga kostnader. Förvärvsarbetande och studerande föräldrars barn har redan god tillgång till förskolan. får barn till nya grupper av föräldrar tillgång till förskolan. Enligt de volym- och finansieringsberäkningar som gjorts kommer 45 000 barn, som står utanför förskolan att få del av verksamheten när samtliga reformer är genomförda. Det är givetvis viktigt att maxtaxan och de övriga reformerna inte kommer att innebära en kvalitetsförsämring i förskoleverksamheten och skolbarnsomsorgen. Därför är samtliga reformer väl finansierade med statliga medel, dels genom höjningar av det generella statsbidraget, dels genom de särskilda statsbidrag som införs för maxtaxan till ett sammanlagt belopp av . Kommunsektorn ersätts fullt ut för det samlade intäktsbortfall som maxtaxan innebär med . Dessutom tillför regeringen till personalförstärkningar och kompetenshöjning av personal. Detta motsvarar ca 1 600 förskollärartjänster. Samtliga reformer är volymberäknade och finansierade utifrån uppgifter om antalet inskrivna barn och efterfrågeundersökningar bland arbetslösa och föräldralediga föräldrar. har antalet inskrivna barn i barnomsorgen minskat kraftigt, beroende på de sjunkande födelsetalen. Bara minskade det totala antalet inskrivna barn med ca 15 000 barn. Med stor sannolikhet kommer antalet inskrivna barn att ha minskat ytterligare . Det minskande barnunderlaget bidrar ytterligare till reformernas generösa finansiering. Förutsättningarna är alltså gynnsamma för kommunerna att planera och organisera för maxtaxan och den allmänna förskolan m.m. så att verksamheterna på ett kvalitativt sätt kan möta barns och föräldrars behov. Vi har sett tydliga tecken på att resurserna ökar per inskrivet barn i förskolan. Detta återspeglas även i statistiken för barntätheten som var 5,4 barn per årsarbetare, vilket är en minskning . En förutsättning för att reformerna ska kunna införas med god kvalitet är dock att kommunerna använder de statliga medlen till det de är avsedda för @ välutbildad personal, kompetenshöjning, ändamålsenliga lokaler och barngrupper med lämplig sammansättning och storlek för den pedagogiska verksamheten. Slutligen vill jag påminna om att reformen om förskoleverksamhet för arbetslösas eller föräldraledigas barn, maxtaxa samt allmän förskola kommer att noggrant följas upp i såväl kvalitativa och kvantitativa som ekonomiska avseenden.
frs · GP12172 · 2001-11-14 00:00:00 — Svar på frågorna 2001/02:172 om skolans problem och 173 om friskolor har frågat mig följande: 1.När avser jag att börja agera för att öka andelen elever med fullständiga grundkunskaper i den svenska skolan? 2.Vad avser jag att göra för att förbättra skolans kunskapsresultat? Utbildning och inlärning är en långsiktig process. De elever som lämnat började sin skolgång /93 och de som lämnat gymnasieskolan började /90. De kunskapsresultat vi nu ser har således vuxit fram . Genom decentraliseringen av ansvaret för skolan har kommunerna det fulla verksamhetsansvaret för skolan. Kommunerna har därigenom fått ett ökat ansvar för att eleverna når uppställda mål. Regeringen har tagit och fortsätter att ta många initiativ för att stödja kommunerna. Jag vill här bara nämna några exempel. Förskolan är basen för samhällets insatser för att främja det livslånga lärandet. Ingen får utestängas från den tidiga starten i lärande och utveckling. Därför genomförs en omfattande reform med maxtaxa, kvalitetssäkring och allmän förskola. Skolan har ett ansvar för att skapa en god lärande miljö. Med denna utgångspunkt har regeringen överlämnat propositionen Hälsa, lärande och trygghet (prop. 2001/02:14) till . Regeringen har infört ett särskilt statsbidrag riktat till skolsektorn, som ska öka personaltätheten i förskoleklassen, , särskolan, fritidshemmen och gymnasieskolan. Kommunerna kommer successivt, fr.o.m , att tillföras utökade resurser . Totalt innebär satsningen att ca tillförs skolan . Förstärkningen kommer att ha stor betydelse för de elever som behöver stöd för att nå målen för utbildningen. Regeringen ser bidraget som en kraftsamling för att förbättra resultaten i skolan, men också för att förbättra arbetsmiljön för såväl elever som personal. I syfte att förbättra arbetsmiljön för elever och lärare och främja lärandet i skolan genom att bl.a. motverka mobbning och kränkande behandling har jag initierat ett omfattande arbete kring skolans värdegrund. Detta arbete fortsätter genom antimobbningsprojektet , som avslutas . har på regeringens uppdrag presenterat ett omfattande program för kompetensutveckling av lärare. Det omfattar bl.a. specialpedagogisk utbildning, läroplanernas övergripande mål, samverkan mellan förskola, skola och fritidshem, förbättring av skolans läs- och skrivmiljöer, undervisning av barn och ungdomar med utländsk bakgrund och att förstärka elevernas basfärdigheter. har den garanterade undervisningstiden utökats för elever som påbörjar utbildning i gymnasieskolan. Rätten till stödundervisning har förstärkts för elever som har behov av särskilt stöd. Regeringen har gett i uppdrag att utveckla formerna för att genom riktade insatser aktivt verka för att kommuner och verksamheter, där målen inte nås, ges stöd för att utvecklas.
frs · GP12173 · 2001-11-14 00:00:00 — Svar på frågorna 2001/02:172 om skolans problem och 173 om friskolor har frågat mig följande: 1.När avser jag att börja agera för att öka andelen elever med fullständiga grundkunskaper i den svenska skolan? 2.Vad avser jag att göra för att förbättra skolans kunskapsresultat? Utbildning och inlärning är en långsiktig process. De elever som lämnat började sin skolgång /93 och de som lämnat gymnasieskolan började /90. De kunskapsresultat vi nu ser har således vuxit fram . Genom decentraliseringen av ansvaret för skolan har kommunerna det fulla verksamhetsansvaret för skolan. Kommunerna har därigenom fått ett ökat ansvar för att eleverna når uppställda mål. Regeringen har tagit och fortsätter att ta många initiativ för att stödja kommunerna. Jag vill här bara nämna några exempel. Förskolan är basen för samhällets insatser för att främja det livslånga lärandet. Ingen får utestängas från den tidiga starten i lärande och utveckling. Därför genomförs en omfattande reform med maxtaxa, kvalitetssäkring och allmän förskola. Skolan har ett ansvar för att skapa en god lärande miljö. Med denna utgångspunkt har regeringen överlämnat propositionen Hälsa, lärande och trygghet (prop. 2001/02:14) till . Regeringen har infört ett särskilt statsbidrag riktat till skolsektorn, som ska öka personaltätheten i förskoleklassen, , särskolan, fritidshemmen och gymnasieskolan. Kommunerna kommer successivt, fr.o.m , att tillföras utökade resurser . Totalt innebär satsningen att ca tillförs skolan . Förstärkningen kommer att ha stor betydelse för de elever som behöver stöd för att nå målen för utbildningen. Regeringen ser bidraget som en kraftsamling för att förbättra resultaten i skolan, men också för att förbättra arbetsmiljön för såväl elever som personal. I syfte att förbättra arbetsmiljön för elever och lärare och främja lärandet i skolan genom att bl.a. motverka mobbning och kränkande behandling har jag initierat ett omfattande arbete kring skolans värdegrund. Detta arbete fortsätter genom antimobbningsprojektet , som avslutas . har på regeringens uppdrag presenterat ett omfattande program för kompetensutveckling av lärare. Det omfattar bl.a. specialpedagogisk utbildning, läroplanernas övergripande mål, samverkan mellan förskola, skola och fritidshem, förbättring av skolans läs- och skrivmiljöer, undervisning av barn och ungdomar med utländsk bakgrund och att förstärka elevernas basfärdigheter. har den garanterade undervisningstiden utökats för elever som påbörjar utbildning i gymnasieskolan. Rätten till stödundervisning har förstärkts för elever som har behov av särskilt stöd. Regeringen har gett i uppdrag att utveckla formerna för att genom riktade insatser aktivt verka för att kommuner och verksamheter, där målen inte nås, ges stöd för att utvecklas.
frs · GP12174 · 2001-11-14 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:174 om nationella prov har @ efter Statens skolverks beslut om att ta bort betygsgränserna för nationella prov @ frågat mig vilka åtgärder jag avser vidta för att betygssättningen ska bli likvärdig i hela landet. Det är avgörande för betygens trovärdighet och systemets legitimitet att betygssystemet grundar sig på en likvärdig bedömning. Det krävs många olika insatser för att säkra och utveckla kvaliteten i utbildningen som kan bidra till att en likvärdig utbildning upprätthålls över hela landet. Viktiga insatser är bl.a. att kursplaner och betygskriterier utvecklas till tydliga hjälpmedel för undervisningen, lärarnas utbildning och kompetensutveckling samt ett nationellt provsystem med hög kvalitet och stor acceptans bland lärare och elever. har ett regeringsuppdrag att tillhandahålla instrument för kunskapsbedömning i och i gymnasial utbildning. Uppdraget förnyades och utvidgades . Ett viktigt stöd för betygssättningen är de nationella prov som har regeringens uppdrag att utforma och distribuera till skolorna. I både grundskoleförordningen och gymnasieförordningen föreskrivs att läraren ska använda de nationella proven. Ett huvudsyfte med de nationella proven är att de genom sin betygskalibrerande funktion ska ge förutsättningar för att bedömningsgrunderna ska bli så enhetliga som möjligt i landet. I en rapport från utbildningsinspektörerna framkom att det finns betydande brister i skolornas arbete när det gäller en rättvis och likvärdig bedömning. Detta är självklart inte tillfredsställande. Regeringen har av bl.a. detta skäl i budgetpropositionen bedömt att det behövs kompetensutveckling för lärare om kunskapsbedömning och betygssättning. Bedömning och betygssättning är i många fall en svår och stressbetonad uppgift för lärare. Därför är det viktigt att lärare får mötas för att kunna diskutera, utbyta tankar och erfarenheter om kunskapsbedömning och grunderna för betygssättning. Regeringen kommer att ge i uppdrag att förbereda för en sådan utvecklingsinsats. Min avsikt är att i uppdraget poängtera betydelsen av att de nationella proven behåller sin betygsstödjande roll.
frs · GP12175 · 2001-11-16 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:175 om refillkort till mobiltelefoner har frågat näringsminister om vad han avser att göra för att motverka att oregistrerade mobiltelefoner med kontantkort används för kränkningar och hot. Arbetsfördelningen inom är sådan att det är jag som ska besvara frågan. Användningen av kontantkort är mycket omfattande på den svenska telemarknaden. Enligt Post- och Svensk telemarknad 2000 var av samtliga GSM-kunder kontantkortsinnehavare . Drygt hälften av nytillkomna mobilkunder avser kontantkort. förekommer endast en frivillig registrering av kontantkort. Detta erfordras om telefonen ska kunna användas utomlands eller om nummerportabilitet ska ske. Någon skyldighet enligt telelagen (1993:597) eller annan lagstiftning att registrera köpare av kontantkorten finns inte. Det är möjligt att en registrering skulle kunna användas för att motverka hot, kränkningar och liknande missbruk via mobiltelefon av det slag som nämner. Mot det måste vägas dels hänsyn till integriteten för kontantkortsinnehavarna, dels den administration som en sådan registrering skulle innebära. Jag har inte något underlag för att ta ställning i frågan. Det pågår dock en översyn av lagstiftningen på teleområdet och fråga bör därför överlämnas för kännedom till Utredningen om elektronisk kommunikation. Utredningen ska enligt uppdraget redovisa sitt arbete . Jag anser därför att vi bör avvakta utredningens eventuella förslag till nytt regelverk på teleområdet innan regeringen vidtar någon ytterligare åtgärd i frågan.
frs · GP12176 · 2001-11-21 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:176 om bredbandsuppkoppling har frågat mig vad jag kommer att göra för att uppmuntra en regionalpolitiskt hållbar prissättning av bredbandsanslutningar. har i samband med IT-propositionen (1999/2000:86) tagit ställning till vilket ansvar staten bör ha när det gäller IT-infrastruktur. Av propositionen framgick att utbyggnad av IT-infrastruktur med hög överföringskapacitet i första hand ska ske i marknadens regi men att staten har ett övergripande ansvar att se till att sådan IT-infrastruktur finns tillgänglig i hela landet. Stöd lämnas till kommuner och skattereduktion till abonnenter för bredbandsanslutning. Åtgärderna innebär att investeringskostnaden för kommuner och enskilda blir lägre. Förutsättningarna för konkurrens ökar också genom uppdraget till att bygga ett öppet nät till landets kommunhuvudorter. Enligt min bedömning kommer de åtgärder som riksdag och regering vidtagit för att stödja bredbandsutbyggnaden i gles- och landsbygd att bidra till att utjämna priserna i landet.
frs · GP12177 · 2001-11-21 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:177 om restiden till arbetet i har frågat mig vilka initiativ jag avser ta för att restiden till arbetet i ska minska. Regeringen har lagt en proposition om infrastruktur för ett långsiktigt hållbart transportsystem. I den föreslår regeringen en mycket kraftig satsning för att förbättra befintliga vägar och spår men också för att genomföra utbyggnader av nya vägar och spår. Satsningen är särskilt stor för järnvägar och andra spår samt för regionala transportanläggningar. Jag instämmer med Skårman att restiderna till arbete i är långa. Med den i propositionen föreslagna inriktningen bedömer jag att det finns mycket goda förutsättningar för att förstärka såväl väg- som spårnäten i . Det är kommande planeringsomgång med aktivt deltagande från regionens aktörer som kommer att klarlägga vilka objekt som ska genomföras. Därutöver har regeringen redan tidigare tillsatt en särskild kommitté som till regeringen ska lämna väl förankrade förslag till utbyggnader. Kommittén, som tagit namnet Stockholmsberedningen, kommer att lämna sitt förslag . Regeringen har även särskilt uppdragit åt att planera för ökad spårkapacitet genom centrala . Jag bedömer att den ökade spårkapaciteten kommer att kunna minska restiderna. Min förhoppning är också att Stockholmsberedningen ska föreslå insatser som ligger i samma linje och som är så väl förankrade att de sedan går att genomföra.