ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
frs · GO121252 · 2001-05-31 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:1252 om godstrafik över hela landet har frågat mig om jag avser att ta några initiativ för att tillförsäkra att hela landet har tillgång till godstransport på järnväg till rimliga priser. Frågan ställs mot bakgrund av vissa åtgärder som aviserat beträffande styckegodshanteringen. agerar på en avreglerad godstransportmarknad. Det står alltså fritt för kunderna att förhandla med andra operatörer på såväl järnväg som andra trafikmedel när det gäller att åstadkomma effektiva transporter till ett konkurrenskraftigt pris. Kunderna är alltså inte som tidigare enbart hänvisade till en, statlig operatör. Jag tror för egen del att järnvägstransporter kan fortsätta att spela en viktig roll för godstransportförsörjningen i många olika delar av landet. Men det kräver att järnvägstransporterna blir mer anpassade till kundernas behov och företagsekonomiskt lönsamma för järnvägsoperatörerna. arbetar nu för att utveckla sådana transportlösningar inom ramen för sin verksamhet. Motsvarande arbete sker även inom andra operatörer. Jag tror att detta är rätt väg att gå för att få mer konkurrenskraftiga godstransporter på järnväg. Regeringen har som inriktning att åstadkomma ett både effektivt och långsiktigt hållbart godstransportsystem med järnvägen som en viktig del. Godstransportdelegationen, med representanter från näringsliv och staten, har haft regeringens uppdrag att utforma en strategi just utifrån denna inriktning. Även förslag rörande järnvägen ingår. Delegationen kommer att presentera sitt slutbetänkande månad. Dessutom avser regeringen att tillsätta en utredning med uppgift att se över regelverket inom järnvägssektorn bl.a. till följd av EU:s nya politik på området, men också på grund av utvecklingen här hemma. Jag avser att i direktivet till denna utredning särskilt peka på behovet av att ge förslag för att öka järnvägens konkurrenskraft vad gäller godstransporter.
frs · GO121253 · 2001-05-28 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:1253 om slopad skatt på hyresfastigheter Per har frågat mig om det i höstens budgetproposition kommer att läggas förslag om att slopa fastighetsskatten på hyresfastigheter och om en ny typ av beskattning på bostadsrätter. har i sitt slutbetänkande Likformig och neutral fastighetsbeskattning (SOU 2000:34) lämnat en rad förslag när det gäller beskattningen av fastigheter. Betänkandet har remissbehandlats och regeringen fortsätter beredningen av de olika förslagen. Jag kan inte nu kommentera vilka förslag som kommer att läggas i budgetpropositionen.
frs · GO121254 · 2001-05-23 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:1254 om visumförfarande har frågat utrikesminister vad hon avser göra för att förenkla kontakterna vid visumhantering med den svenska ambassaden i och med andra svenska ambassader i . Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på frågan. Låt mig först konstatera att regeringen är mycket angelägen om att alla viseringssökande får ett korrekt bemötande och den service de är berättigade till. Detta är en viktig del av ansikte utåt. ambassader och generalkonsulat hanterade ca 235 000 viseringsansökningar och jag vet att våra utlandsmyndigheter lägger ned omfattande resurser på att säkerställa en mycket hög nivå både avseende kvalitet och service. har som bekant inte egna utlandsmyndigheter i alla länder. har dock öppnat möjligheten att ett annat medlemsland, med vilket vi ingått en särskild överenskommelse (representationsavtal), kan utfärda en s.k. Schengenvisering för räkning. Vi har 38 sådana avtal. Härutöver har vi sju avtal som beräknas vara klara samt ytterligare nio utestående förfrågningar om representation. Vad gäller situationen i , så har 18 ambassader som kan utfärda viseringar och därutöver har vi representationsavtal i elva länder. Detta gör att en stor del av dem som önskar ansöka om visering har möjlighet att söka sådan i det egna hemlandet. Men systemet är inte heltäckande. Schengenreglerna ställer, som påpekar, krav på att sökanden personligen ska uppsöka en ambassad eller konsulat där det finns utsänd personal och det gör att vi inte i samma utsträckning som tidigare kan utnyttja vårt nät av honorära konsuler. Dessa kan emellertid fortfarande i vissa fall användas för att lämna in ansökan eller lämna ut en visering, i det senare fallet om den sökande medan ansökan behandlas uppsökt ambassaden som behandlar ansökan. Låt mig slutligen med hänvisning till det särskilda fall som berörs i frågan nämna att inte har något avtal med en annan Schengenstat om representation i . Viseringssökande från måste sålunda uppsöka svensk ambassad eller ett lands ambassad som ingått representationsavtal med. I det senare fallet gäller detta exempelvis danska ambassaderna i () och (). Diskussioner om ingående av representationsavtal med andra Schengenstater pågår fortlöpande och arbetar aktivt för att teckna representationsavtal för att förbättra och förenkla möjligheterna för viseringssökande att lämna in ansökan om visering. Vår ambition är att få ett så heltäckande nät av representation som möjligt. Häri ligger en fördel med som möjliggör sådana överenskommelser. Huruvida bör föras upp på representationslistan får tas under övervägande.
frs · GO121255 · 2001-05-23 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:1255 om skördeskador i län har frågat mig om jag bedömer att regeringen kommer att ha möjlighet att handlägga den framställan om skördeskadeersättning som ingetts av i . Frågan om ekonomisk kompensation för skördeskador aktualiseras så gott som på grund av mycket regn, torka eller, som , översvämningar. I dessa fall kommer frågan upp om staten har ett ansvar att ersätta de brukare som drabbas. I samband med att övertog huvudmannaskapet för skördeskadeskyddet uttalades (prop. 1987/88:74) att staten bör ha ett övergripande ansvar vid skördeskador av naturkatastrofkaraktär som drabbar stora områden. Då skördeskadeskyddet senare helt avvecklades angavs att detta inte fick innebära att statens ansvar för skördeskador utökades i förhållande till vad som tidigare angivits (prop. 1993/94:236). Definitionen av vad som menas med skördeskador av naturkatastrofkaraktär som drabbar stora områden har prövats vid ett antal tillfällen och kommer även att prövas vad gäller översvämningarna föregående sommar. Hitintills har regeringen bedömt att de skördeskador som förekommit inte är att beteckna som skördeskador av det slaget. Regeringen undersöker dock alltid tillsammans med näringen om det kan finnas några alternativa finansieringar för att ersätta brukare som drabbas ekonomiskt hårt av översvämningar eller andra skördeskador. Ett exempel på detta är omfördelningen av generella arealbidrag till skördeskadefonden på grund av torka. Ett annat exempel är regeringens begäran till om att få använda EU-stöd som var avsett att kompensera jordbruket för valutakursförändringar till att ges till brukare som drabbats av skördeskador på grund av mycket regn . Denna begäran avslogs dock av . Regeringen har förhoppningen att man ska ha handlagt den framställan om skördeskadeersättning som ingetts av i och då även undersökt alla möjligheter till alternativ finansiering.
frs · GO121256 · 2001-05-23 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:1256 om chinchillor i bur har frågat mig om jag avser stoppa dagens hållning av chinchilla som pälsdjur i landet eftersom den inte ens klarar krav. Regeringen uppdrog åt att kartlägga förekomsten av chinchillafarmer i . Uppdraget innebar vidare att skulle bedöma behovet av detaljföreskrifter på området. Vid kartläggningen har funnit att det finns omkring 17 chinchillafarmer i . Enligt verkets rapport uppfyller sannolikt farmerna endast till viss del de krav som anges i rekommendationerna till den europeiska konventionen om skydd av animalieproduktionens djur. I rapporten redovisade att det anser att detaljerade föreskrifter bör utformas. Denna bedömning delades även av majoriteten av de remissinstanser som verket samrått med. Jag delar bedömning att föreskrifter för hållande av chinchilla för pälsproduktion bör utfärdas och att dessa bör bygga på rekommendationerna i konventionen. Dessutom håller kommissionens vetenskapliga kommitté för djurs hälsa och välfärd för närvarade på att utarbeta en rapport om pälsdjurshållning. Rapporten kommer troligen att presenteras . Denna rapport bör tillsammans med konventionens rekommendationer utgöra ett bra underlag för arbete med kommande föreskrifter. Det är viktigt att bestämmelser om djurhållning baseras på kunskap om djur och deras behov. Jag anser att föreskrifter för hållande av chinchilla ska utfärdas så skyndsamt som möjligt och har därför givit i uppdrag att utarbeta sådana föreskrifter. Det är dock angeläget att får möjlighet att ta del av den vetenskapliga kommitténs pälsdjursrapport i arbetet med kommande föreskrifter. Det är inte helt säkert när denna rapport kommer att presenteras. Av detta skäl anser jag att det är rimligt att verket får disponera även för detta arbete. Uppdraget ska därför redovisas .
frs · GO121257 · 2001-05-23 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:1257 om skydd av tumlare i har frågat miljöministern om vilka åtgärder han avser vidta för att skydda tumlare. Arbetet i regeringen är så fördelat att det ankommer på mig att besvara frågan. Tumlaren är den enda valarten som regelbundet förekommer i svenska vatten. Dess utbredning begränsar sig till norra hemisfären med skilda bestånd i , och . Tumlare förekommer såväl i som i . Tumlaren är enligt jaktlagen fridlyst i . Det finns bestämmelser om att vilt av vissa arter, bl.a. valar som omhändertas, påträffas döda eller dödas tillfaller staten samt hur det ska rapporteras. Under perioden 1997@2000 har rapporterats in 10@15 strandade tumlare vid den svenska och totalt 2@3 tumlare vid ostkusten. Nationellt följs oavsiktliga bifångster av tumlare upp systematiskt via fiskeloggböckerna. får information från samtliga fiskefartyg men också från fiskebåtar kortare än . Några tumlare har inte rapporterats som bifångster . Såväl den internationella valfångstkonventionen som internationella avtal om skydd av småvalar i och , Ascobans (Agreement on the Conservation of Small Cetaceans of the Baltic and North Seas), rekommenderar att den årliga bifångstdödligheten av småvalar ska underskrida av populationen. För hotade bestånd krävs ytterligare restriktioner. Den vetenskapliga kunskapen om hur många tumlare som fångas i är relativt god. har presenterat en nationell handlingsplan för att minimera de oavsiktliga bifångsterna och i är en plan under utarbetande. Den svenska handlingsplanen kommer att färdigställas . I , och råder det delade meningar om såväl tumlarpopulationens storlek och struktur som nivån på bifångsterna. Inom , , pågår en vetenskaplig diskussion om utformningen av eventuella bevarandeåtgärder och återuppbyggnadsplaner för berörda länder. Vid Ascobansmötet diskuterades s.k. hot spots, dvs. områden där det förekommit höga bifångster av tumlare. Ett sådant område var under åren 1995@1996 i Skagerrak@Kattegatt, då det förekom bifångster i en omfattning av i fiske med bottensatta nät efter torsk samt i makrillfisket. har torskfisket minskat i så att bifångsterna för förekommer i en omfattning som understiger . I syfte att finna ytterligare lösningar att minska de oavsiktliga bifångsterna har inlett en dialog med . Detta tillvägagångssätt fick också ett allmänt godkännande på Ascobansmötet. Men jag delar oron för det hot som tumlaren utsätts för i svenska vatten. Detta är bakgrunden till att regeringen i propositionen Svenska miljömål @ delmål och åtgärdsstrategier, som lades , föreslagit att det svenska delmålet ska skärpas så att de årliga totala bifångsterna av däggdjur ska uppgå till maximalt av respektive bestånd . Den huvudsakliga vägen för att minska bifångsterna är att utveckla selektiva redskap. I detta sammanhang är det viktigt att belysa effekterna av fiske med drivgarn.
frs · GO121259 · 2001-05-23 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:1259 om våld mot kvinnor har frågat mig om jag är beredd att göra en översyn för att försöka få klarhet i förekomsten av våld mot kvinnor. ställer sin fråga mot bakgrund av den undersökning om våld mot kvinnor som presenterats genom rapporten . Mäns våld mot kvinnor i jämställda och som, enligt uppgift i medierna, utsatts för viss kritik av professorn vid . För att vi ska kunna på bästa sätt förebygga och effektivt bekämpa våld mot kvinnor är det av största vikt att vi alla ökar och utvecklar vår kunskap om våld mot kvinnor. Som en del av kvinnofridsreformen gav därför regeringen i uppdrag åt att genomföra en särskild brottsofferundersökning om våld mot kvinnor. gav sedan i sin tur professorn vid och chefen för , docent i uppdrag att ansvara för genomförandet av undersökningen. Resultatet av undersökningen har, som jag nämnt, presenterats genom en rapport. Den aktuella undersökningen bidrar liksom andra forskningsprojekt till den samlade kunskapen om våld mot kvinnor. Att rapporter kritiskt granskas av andra forskare är naturligt och utgör ett viktigt led i den vetenskapliga diskussionen på området. Detta är i sig inte något som föranleder någon åtgärd från regeringens sida. Men självklart måste forskning om olika aspekter på våld mot kvinnor fortsätta att bedrivas. Vi vet, och det har vi vetat länge, att många kvinnor i utsätts för våld . Det är därför ytterst betydelsefullt att vi utan uppehåll och med kraft fortsätter det långsiktiga arbete mot våld mot kvinnor som vi har satt i gång.
frs · GO121260 · 2001-05-23 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:1260 om bruksmönsterskydd har frågat mig vilka åtgärder jag avser vidta för att möjliggöra att ett enklare skydd för uppfinningar, ett s.k. bruksmönsterskydd, införs i . Europeiska kommissionen lämnade 1997 ett förslag till ett direktiv om harmonisering av medlemsstaternas rättsliga ordningar för bruksmodellskydd. Sedan hade yttrat sig över förslaget lämnade kommissionen 1999 ett ändrat förslag till direktiv (KOM [1999] 309 slutlig). är positivt till att en harmonisering kommer till stånd. En harmonisering skulle innebära att ett system för bruksmodellskydd införs i . Arbetet med direktivförslaget avbröts emellertid . Skälen för detta var att oenighet rådde kring centrala frågor i direktivet samt att det framstod som angeläget att prioritera annat arbete på det immaterialrättsliga området. Kommissionen har dock inte dragit tillbaka sitt direktivförslag. Det svenska ordförandeskapet tog upp frågan om att återuppta arbetet med direktivet. Det kunde då konstateras att det inte finns tillräckligt stöd för ett återupptagande. Kommissionen fick dock i uppdrag att ta fram underlag för fortsatta överväganden när det gäller åtgärder på EU-nivå om bruksmodellskydd. I avvaktan på utgången av de pågående övervägandena inom EU avser jag inte vidta några åtgärder i denna fråga.
frs · GO121261 · 2001-05-23 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:1261 om sexköpslagen har frågat mig vilka åtgärder jag är beredd att ta för att sexköpslagen ska bli ett effektivt instrument i kampen mot prostitutionen. fråga synes vara ställd mot bakgrund av i (1998:408) om förbud mot köp av sexuella tjänster. Metodutveckling avseende åtgärder mot prostitution. Rapporten föranleddes av ett uppdrag från och har överlämnats till . Jag vill inledningsvis hänvisa till mitt svar på en interpellation i samma fråga (interpellation 2000/01:264). Min uppfattning är att vi på olika sätt måste bekämpa den exploatering av människor som prostitution innebär. I arbetet med att minska prostitutionen är den nya lagen om förbud mot köp av sexuella tjänster ett komplement till de bredare sociala insatser som måste till. I rapporten från i försöker man belysa möjligheter och svårigheter vid tillämpningen av den nya lagen. sägs att kommande prövningar av vissa överklagade domar kommer att få utomordentligt stor betydelse. Enligt rapporten har de prostituerade som finns kvar i gatuprostitutionen fått en hårdare tillvaro beroende på dels det ökade heroinflödet, dels en minskad kundtillströmning. rekommendation i denna del är en än större social insats. uppdrag till i syftade till polisiär metodutveckling. Den aktuella rapporten bereds nu hos , bl.a. med andra polismyndigheter. Den bild som vi har sett framträda är att det finns många, sinsemellan olika, uppfattningar om den nya lagen och dess förtjänster. Jag vill inte alls utesluta att det kan finnas ett behov av förbättringar @ av lagen eller av de kompletterande insatser som måste till. Trots att tillämpningen av lagen ännu inte har prövats av kan det t.ex. finnas skäl att göra vissa förtydliganden. parlamentariska sexualbrottskommitté har också lämnat förslag med sådan inriktning. Mot denna bakgrund är det ännu för tidigt att ta ställning till vilka ytterligare åtgärder som eventuellt kan vara påkallade från regeringens sida.
frs · GO121262 · 2001-05-23 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:1262 om ljuddämpare på jaktvapen har frågat mig om jag avser att föreslå en ändring av regelsystemet så att ljuddämpare som reducerar ljudet till kan användas på jaktvapen för att förebygga hörselskador. Som påpekar i sin fråga uttalade min företrädare i ett frågesvar att en ljuddämpare som reducerar ljudet till inte torde medföra att vapnets skottljud blir så lågt att det skulle underlätta olaga jakt i någon större utsträckning men att risken för hörselskador däremot minskar redan vid den nivån. Hon ansåg därför att det fanns anledning att analysera förutsättningarna för att använda sådana ljuddämpare för att förebygga hörselskador och hänvisade därvid till ett pågående arbete vid . Jag delar uppfattningen att det i och för sig kan finnas skäl att närmare analysera förutsättningarna för att använda ljuddämpare som reducerar ljudet till för att förebygga hörselskador. Frågan är emellertid inte helt okomplicerad. En viktig aspekt är risken för att ett system med en decibelgräns kan leda till missbruk genom att ljuddämparen manipuleras så att ljudnivån understiger den tillåtna gränsen och ljuddämparen därefter används i brottsliga sammanhang. Det arbete som har bedrivits vid har skett på myndighetens eget initiativ. har således inte haft något formellt uppdrag från regeringen i frågan. Arbetet har enligt vad jag förstått lett fram till att styrelsen inte är beredd att förespråka någon liberalisering av användningen av ljuddämpare. Något förslag i den riktningen torde således inte vara att vänta från . Jag är mot den bakgrunden inte beredd att uttala någon ståndpunkt i frågan. Denna behöver övervägas ytterligare.
frs · GO121263 · 2001-05-29 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:1263 om och EU har frågat vad jag kommer att göra för att fortsätta dialogen med även i EU. Som EU-ordförande är det uppgift att framföra EU:s syn på området mänskliga rättigheter i och driva de krav på förändringar som EU:s utrikesministrar enades om under sina möten och . EU bedriver en aktiv dialog om de mänskliga rättigheterna med företrädare för , parlament och forskningsinstitutioner och denna kommer att fortsätta även under kommande ordförandeskap. Såväl dialogmöten på hög nivå som ett seminarium likt det som anordnades i under det svenska ordförandeskapet kommer t.ex. att hållas under det belgiska ordförandeskapet. Regeringen ser mycket allvarligt på bristerna i respekten för de mänskliga rättigheterna i . Utöver den fortsatta dialogen inom EU, kommer att på hög nivå och vid varje givet tillfälle ta upp frågan om de mänskliga rättigheterna i och protestera mot de brott mot dessa vi anser förekommer. Detta kommer att ske i direkta samtal och kontakter med den kinesiska regeringen, både bilateralt och vid olika dialogtillfällen EU@Kina liksom i anföranden i FN, och genom medlemskap i kommission för de mänskliga rättigheterna. EU kommer att göra en löpande utvärdering av dialogen och mäta dess framgång i konkreta resultat på plats i , och även i det arbetet deltar aktivt.
frs · GO121264 · 2001-05-23 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:1264 om miljökvalitetsmål för havet har frågat mig om vad jag kommer att göra för att ska verka för att miljömålen uppfylls. Tumlaren, som förekommer i såväl som i , är den enda valarten som regelbundet förekommer i svenska vatten. Tumlare är fridlysta i och ska, enligt nationella bestämmelser, om de påträffas döda, rapporteras och omhändertas. Under perioden 1997@2000 har rapporterats in 10@15 strandade tumlare vid den svenska och totalt 2@3 tumlare vid ostkusten. Nationellt rapporteras även oavsiktliga bifångster av tumlare via fiskeloggböckerna. får information från samtliga fiskefartyg men också från fiskebåtar kortare än . Några tumlare har inte rapporterats som bifångster . Den vetenskapliga kunskapen om hur många tumlare som fångas i är relativt god. har presenterat en nationell handlingsplan för att minimera de oavsiktliga bifångsterna. När det gäller , och råder det delade meningar om såväl tumlarpopulationens storlek och struktur som nivån på bifångsterna. Inom , , pågår en vetenskaplig diskussion om utformningen av eventuella bevarandeåtgärder och återuppbyggnadsplaner för berörda länder. har beslutat att det svenska fisket ska bedrivas på ett hållbart sätt samt att försiktighetsprincipen ska tillämpas och att den biologiska mångfalden säkerställas. Dessa riktlinjer tillämpas av i dess arbete med att ge underlag för vetenskapliga bedömningar av fiskbeståndens situation och underlag för regeringens bedömning av förslag om kvoter och andra regleringar av fisket. Som exempel kan nämnas ett projekt, det s.k. , som äntligen gett resultat genom de nya regler som träder i kraft för torskfisket i . godkände de europeiska fiskeministrarna bl.a. en metodik för hur försiktighetsprincipen och fleråriga strategier ska tillämpas inom fiskeriförvaltningen. I det sammanhanget framhölls att riskbedömningen måste grunda sig på bästa tillgängliga vetenskapliga rekommendationer, som kontinuerligt bör förbättras. Detta innebär att det finns en väl beskriven metodik för hur försiktighetsprincipen ska tillämpas inom fiskeriförvaltningen. Denna metodik kommer att ytterligare systematisera tillämpningen av försiktighetsprincipen och kommer naturligtvis att tillämpas även nationellt i samband med det av regeringen föreslagna miljömålet om hotade arter. Vidare har regeringen i miljömålpropositionen föreslagit en skärpning av delmålet av oavsiktliga bifångster så att de årliga totala bifångsterna av däggdjur ska uppgå till maximalt av respektive bestånd . utarbetar en svensk handlingsplan för att minimera de oavsiktliga bifångsterna av tumlare. Denna handlingsplan kommer att färdigställas . Regeringens övergripande målsättning om ett uthålligt utnyttjande av naturresurserna samt principen om ett hållbart fiske har fått genomslagskraft i verksamhet och de föreslagna miljömålen kommer på motsvarande sätt att bli vägledande för myndighetens framtida arbete. har som underlag för regeringens proposition utvecklat delmål samt föreslagit åtgärder som behöver vidtas för att målen ska uppnås. Arbetet med att uppnå miljömålen kommer att vara en väsentlig del av och styra arbete .