ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
frs · GO121305 · 2001-06-07 00:00:00 — Svar på frågorna 2000/01:1305 om pilotanläggning för produktion av etanol, 1306 om forskning om förnybara drivmedel samt 1307 om hållbar transport- och miljöteknik har frågat miljöministern om regeringen är beredd att medverka till en etablering av en pilotanläggning i för produktion av etanol baserad på skogsråvara, om regeringen har några planer för satsningar på grund- och applicerad forskning inom cellulosabaserad etanol, metanol och DME, samt om regeringen har några planer på att fastställa en nationell strategi för forskning och utveckling av hållbar transport- och miljöteknik. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på frågorna. Jag besvarar dem i ett sammanhang. Transportsektorn är en viktig del av energisystemet och står för en väsentlig del av koldioxidutsläpp. Utveckling och introduktion av alternativa drivmedel kan bidra till att minska klimatpåverkande utsläpp och kan även innebära en möjlighet att etablera ny industriell verksamhet. För att alternativa drivmedel ska kunna införas i större skala måste kostnaderna för dem vara konkurrenskraftiga. Regeringens stöd är därför främst inriktat på forskning och utveckling med syfte att sänka produktionskostnaderna för biobaserade alternativa drivmedel. Huvuddelen av dessa insatser görs inom det energipolitiska program för omställning och utveckling av energisystemet som beslutade (prop. 1996/97:84, bet. 1996/97:NU12, rskr. 1996/97:272). Inom detta program finns ett särskilt sjuårigt delprogram för utveckling av ny teknik för etanolproduktion från cellulosa. Ett mål är att utveckla processen och uppföra en etanolproduktionsanläggning . Frågan om etableringen av en pilotanläggning i bereds av Förutom arbetet med etanol från skogsråvara planerar och genomför insatser kring andra biodrivmedel, bl.a. biobaserad metanol och DME. insatser baseras på ett kontinuerligt och långsiktigt strategiarbete. Myndigheten har på uppdrag av regeringen vidareutvecklat såväl redovisningen och uppföljningen som strategin för genomförandet av de långsiktiga insatserna inom det energipolitiska programmet. har definierat 16 olika utvecklingsområden inom vilka omvärldsbeskrivningar och analyser läggs till grund för planering av insatserna. Ett av de 16 utvecklingsområdena är just Produktion av biodrivmedel. Uppgiften att utveckla ett hållbart transportsystem berör flera olika områden och ett flertal möjliga insatser. Ett viktigt inslag i strategiarbetet för forsknings- och utvecklingsinsatser på detta område är därför samverkan mellan aktörer inom exempelvis miljö-, energi- och transportteknikområdet. arbetar tillsammans med , och Verket för innovationssystem med att utveckla en helhetssyn på området som grund för planeringen av utvecklingsinsatser för att främja alternativa drivmedel.
frs · GO121308 · 2001-06-06 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:1308 om skattebefrielse för bränsle i viss försöksverksamhet har frågat mig om jag är beredd att verka för skattebefrielse från energi- och koldioxidskatt på bränslen som används i viss försöksverksamhet samt miljöklassning av ett sådant bränsle. beskriver i anslutning till sin fråga de skatteförhållanden som gäller för drivmedel till s.k. FFV-fordon. Dessa fordon har motorer som är konstruerade för att kunna köras på allt från ren bensin till blandningar av etanol och bensin. I de beslut om skattenedsättning eller skattebefrielse som regeringen har meddelat i s.k. pilotprojektsärenden har skattelättnaden endast medgetts till den del drivmedlet baseras på biologiska råvaror. I vårpropositionen 2001 har regeringen meddelat att en svensk strategi för alternativa drivmedel ska tas fram . pågår arbetet inom med att ta fram denna strategi. berör i sin fråga också miljöklasserna på drivmedel. De krav som finns för miljöklasserna regleras i . Jag har noterat att miljö- och jordbruksutskottet i det avlämnade betänkandet om miljölagstiftningen, 2000/01: MJU16, har föreslagit att regeringen utan dröjsmål genomför en översyn av miljöklassningen av bensin och dieselolja och kriterierna för de olika miljöklasserna. Utskottet anför att översynen bör inriktas på ett system som ej missgynnar utvecklingen av alternativa eller mer miljövänliga drivmedel. Miljöklassningen av drivmedel utgör en skärningspunkt mellan miljö- och skatteområdena både på nationell och EU-nivå. Regelverket är därför komplext. Jag kan inte bedöma vilka möjligheter det finns att genomföra förändringar i det befintliga systemet i den riktning som efterlyser.
frs · GO121309 · 2001-06-06 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:1309 om vinst vid produktion av välfärdstjänster har frågat mig om jag avser att lägga fram ett förslag om lagändring när det gäller det beslut som fattade avseende vinstintressen för akutsjukvården. Lagen (2000:1440) om inskränkning i landstingens rätt att överlämna driften av akutsjukhus till annan trädde i kraft . Genom lagen inskränks landstingens rätt att överlämna driften av akutsjukhus till den som avser att driva verksamheten med syfte att skapa vinst åt ägaren eller motsvarande intressent. Lagen är tidsbegränsad och gäller till utgången av . Regeringen beslutade att tillsätta en utredning som ska behandla frågor om privatisering och privata vinstintressens roll inom akutsjukvården. Utredningen har antagit namnet Utredningen om medborgerligt inflytande vid förändringar av ägar- eller driftsformer inom vården (S 2000:08) och ska bl.a. analysera behovet av en permanent lagstiftning som förhindrar att landstingen överlåter driften av akutsjukhus till någon som avser att driva verksamheten med vinst. Ett delbetänkande där frågan om ett fortsatt stopp för överlåtelser av akutsjukhus belyses, planeras att överlämnas till regeringen . Jag avser inte att lämna några förslag om lagändringar före det att utredningen lämnat sina förslag.
frs · GO121310 · 2001-06-13 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:1310 om socialförsäkringars personkrets har frågat mig om jag avser verka för att de studerande vid världssjöfartsuniversitetet i bildar en undantagskrets enligt samma principer som de anställdas vid familjer. trädde socialförsäkringslagen (1999:799) i kraft. Lagen innebär att socialförsäkringen delas in i en försäkring som baseras på bosättning och en som baseras på arbete. Enligt huvudregeln i lagen innebär det bl.a. att den som arbetar i omfattas av den arbetsbaserade försäkringen. Dock gäller vissa undantag för dem som på grund av konventionsbestämmelser omfattas av regler om immunitet och privilegier. För tjänstemän vid världssjöfartsuniversitetet i och de familjemedlemmar som ingår i deras hushåll gäller sådana undantagsbestämmelser. Dessa innebär att de omfattas av socialförsäkringsarrangemang som den internationella sjöfartsorganisationen ombesörjer och de ska vara undantagna från varje socialförsäkringssystem som inrättats enligt svensk lag. Försäkringstillhörigheten för denna personkrets förändrades inte genom lagändringen . Tanken bakom dessa bestämmelser om immunitet och privilegier är att tjänstemännen ska ha rätt att vara undantagna vårt lands jurisdiktion och inte påtvingas det svenska systemet. För en i bosatt person som lämnar landet för att studera gällde före att personen fortfarande ansågs bosatt här om utlandsvistelsen var avsedd att vara längst . Om utlandsstudierna pågick längre än var denna grupps försäkringstillhörighet ofta oklar. Det anses vara internationell praxis att utgå från att utlandsstuderande inte ska omfattas av studielandets lagstiftning om social trygghet. För att denna grupp inte skulle ställas utan försäkringsskydd infördes en ny regel om utlandsstuderande. Regeln innebär att en i bosatt person som lämnar landet för att studera utomlands fortfarande ska anses vara bosatt i och därmed omfattas av den bosättningsbaserade försäkringen. infördes en motsvarande ny bestämmelse för personer som kommer till för att studera, som innebär att dessa inte ska anses vara bosatta här och därmed inte omfattas av den bosättningsbaserade försäkringen. Denna regel gäller även för de studerande vid världssjöfartsuniversitetet som inte är bosatta i . Den ovan nämnda regleringen för utlandsstuderande som lämnar innebär en utvidgning av den skyddade personkretsen. Bestämmelserna bygger på principen att utlandsstuderande i första hand ska vara försäkrade där de har sitt egentliga hemvist. Detta måste tillämpas även på utlandsstuderande som kommer till för att studera. Annars kommer två motstridiga principer för försäkringstillhörighet att gälla för utlandsstuderande. Det är inte heller rimligt att låta svensk socialförsäkring bära kostnader för personer som vistas här i landet enbart för att studera och som har sin huvudanknytning till ett annat land. Något skäl att här särbehandla de studerande vid världssjöfartsuniversitetet föreligger inte enligt min mening. Mot denna bakgrund är jag inte beredd att verka för någon ändring beträffande de studerande vid världssjöfartsuniversitetet i .
frs · GO121311 · 2001-06-06 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:1311 om elektriska och magnetiska fält har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att få fram ett opartiskt och heltäckande beslutsunderlag när det gäller elkänslighet och hälsorisker av elektriska och magnetiska fält. Regeringen gav 1997 () i uppdrag att redovisa en forskningsöversikt och utvärdering av såväl svenska som internationella forskningsresultat inom området elkänslighet och hälsorisker av elektriska och magnetiska fält. Redovisning av uppdraget skedde . Det kan nämnas att lades ned och att verksamheten förts över till två nya myndigheter; för arbetsliv och socialvetenskap (FAS) och Verket för innovationssystem (). RALF:s rapport har kritiserats bl.a. för att vissa av dem som satt att genomföra uppdraget också haft uppdrag inom Telias vetenskapliga råd. Jag kan inte hålla med om att detta skulle innebära en tydlig jävssituation. Det är en relativt liten grupp forskare i som har den kompetens som krävs för att kunna genomföra ett projekt av föreliggande slag. Det skulle troligen vara omöjligt att, inom vilket specialområde det än gäller, finna en forskare på den nivån, som inte också har haft ett uppdrag som på något sätt är knutet till näringslivet. menar också att tilltron till opartiskhet i utredningen skulle vara undergrävd då vissa i arbetsgruppen, vid sidan om detta uppdrag, också genomfört en undersökning tillsammans med delar av mobiltelefonibranschen och () rörande exponering för radiofrekventa fält och mobiltelefoni. Jag delar inte denna uppfattning. Rapportens slutsatser stämmer väl överens med andra liknande forskningssammanställningar och bedömningar som gjorts och görs av internationella organisationer såsom () och för icke-joniserande strålning (ICNIRP). Jag vill understryka att regeringen tar problemen med elöverkänslighet och hälsorisker förknippade med elektriska och magnetiska fält på stort allvar och att vi under beredandet av rapporten inom överväger vilka åtgärder som kan behöva vidtas inom området.
frs · GO121312 · 2001-06-13 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:1312 om ytterområde har frågat vilka åtgärder hon avser att vidta för att det ska vara möjligt för att förbättra miljön för de boende i ytterområde. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska besvara frågan. Jag vill inledningsvis säga att jag ser positivt på att avser att rusta upp miljön i ytterstaden. Ett av de mest kraftfulla instrument som kommunen besitter för att förbättra situationen för de boende i dessa områden, och även för att se till att det produceras nya bostäder, är de tre kommunala bostadsföretagen. Jag förutsätter att kommunen även fortsättningsvis kommer att använda dessa bolag som ett strategiskt redskap i det långsiktiga arbetet med bostadsförsörjning och utveckling av bostadsområdena. Regeringen ser därför allvarligt på den utveckling som innebär utförsäljning av bolagens fastigheter och dränering av deras tillgångar. Jag vill erinra om att fattat beslut om att förlänga den s.k. stopplagen. Den syftar just till att motverka sådana utförsäljningar och hindra att de resurser som tillförts de kommunala bostadsbolagen överförs till annan verksamhet. När det gäller rent kommunala angelägenheter, såsom upprustningar av parker, skolgårdar och annat, får de, precis som i andra bostadsområden i liksom i andra kommuner finansieras via den kommunala budgeten.
frs · GO121313 · 2001-06-13 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:1313 om otillåtna aktieinnehav Per har frågat statsministern vilka åtgärder han avser vidta för att tillse att i möjligaste mån undvika att anställda inom statliga verk och bolag inte äger aktier som sedermera leder till att deras lämplighet ifrågasätts. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska besvara frågan. Enligt 7 § lagen (1994:260) om offentlig anställning får en arbetstagare vid en myndighet inte ha någon anställning eller något uppdrag eller utöva någon verksamhet som kan rubba förtroendet för hans eller någon annan arbetstagares opartiskhet i arbetet eller som kan skada myndighetens anseende. Förvaltningsåtgärder som sammanhänger med handel med och ägande av aktier kan ibland anses utgöra en sådan förtroendeskada. Naturligtvis kan det i enskilda fall uppstå gränsdragningssvårigheter. En avvägning måste alltid göras mellan bevarandet av allmänhetens förtroende för oväld i arbetet och den enskildes frihet att själv bestämma över sina privata förhållanden. Detta kan ibland innebära att en arbetstagare t.ex. tvingas avstå från engagemang i branscher som är föremål för dennes verksamhet i huvudanställningen. Det finns på aktiebolagsrättens område en allmän lojalitetsplikt för styrelseledamot och VD. Att införa särregler för bolag som ägs av staten, i form av upprättande av en "svart lista", ser jag inte som en framkomlig väg för att lösa frågan om anställdas aktieinnehav. Anställdas ägande av aktier i konkurrerande bolag kan leda till att den anställdes lojalitet mot arbetsgivaren ifrågasätts. Varje enskilt bolags styrelse har naturligtvis att bedöma vilka regler som behövs för respektive bolag. För verkställande direktörer och andra ledande befattningshavare sluts ofta ett individuellt anställningsavtal. I ett sådant avtal kan tas in regler i syfte att förhindra att VD utför arbete eller på annat sätt har engagemang som kan inverka menligt på hans eller hennes möjlighet att fullständigt och korrekt utföra sina åligganden enligt anställningsavtalet. I insiderstrafflagen finns regler som hanterar situationer där en anställd har fått vetskap om icke offentliggjord eller inte allmänt känd omständighet som är ägnad att väsentligt påverka kursen på exempelvis en aktie i ett aktiemarknadsbolag. Både vad det gäller myndigheterna och de statliga bolagen kan det alltså konstateras att det finns ett rättsligt ramverk som gör det möjligt att genom olika åtgärder komma till rätta med den typ av problem som Per syftar på i sin fråga. Den nu aktuella frågan bör, liksom , hanteras inom ramen för dessa @ redan existerande @ regler. Jag anser mot denna bakgrund att några åtgärder inte behöver vidtas från regeringens sida.
frs · GO121314 · 2001-06-06 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:1314 om värnpliktsutbildning har frågat vad jag avser vidta för åtgärder för att de värnpliktiga som väljer att fullgöra sin grundutbildning ska få en meningsfull utbildning. För att inte överskrida tilldelat anslag har Försvarsmakten beslutat att bl.a. reducera förbandsverksamheten under innevarande år. Enligt 5 kap. 3 § lagen (1994:1809) om totalförsvarsplikt ska grundutbildningen ge de kunskaper och färdigheter som krigsuppgiften kräver. Försvarsmaktens högkvarter har gett riktlinjer till de lokala utbildningsanordnarna för hur besparingarna i förbandsproduktionen i marinen ska göras. Enligt dessa ska den totalförsvarspliktige som fullgör värnplikt efter genomförd utbildning ha uppnått duglighet att lösa sina uppgifter inom ramen för grupps eller plutons verksamhet innan de erbjuds att avsluta grundutbildningen. Målet är att den enskilde ska ges tillräcklig duglighet för att både krigsplaceras och för att ingå i utlandsstyrkan. Det kan i det här fallet finnas ett behov av utbildning på högre nivå för de berörda förbanden. Detta ska redovisas för Försvarsmaktens högkvarter. För den enskilde ska utbildningsbehovet dokumenteras i tjänstgöringskort eller motsvarande. Betyget som utdelas vid utryckning ska inte påverkas av att utbildningstiden reducerats. Jag kommer att, via mina medarbetare, noga följa den fortsatta utvecklingen och hur Försvarsmaktens åtgärder kan komma att påverka förbandsproduktionen.
frs · GO121315 · 2001-06-13 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:1315 om systematisk förstörelse av kulturminnesmärken i har frågat mig vad jag avser att göra för att hejda förstörelsen av det assyriska/syrianska och kaldéiska kulturarvet i . Förstörelse av kulturarv pågår på flera håll i världen av regimer som vill undertrycka olika etniska gruppers kulturella identitet och yttrandefrihet. Att på detta sätt hindra utövandet av mänskliga rättigheter är enligt min mening fullständigt oacceptabelt. Alla länder, inte minst de som är demokratier, har att arbeta för att skydda kulturarvet genom internationella avtal och överenskommelser, praktiskt arbete i internationella organisationer som och , opinionsbildning etc. För att det ska vara möjligt att agera i ett enskilt fall när kulturarvet befaras vara hotat, krävs en redovisning av sakförhållanden som av naturliga skäl kan vara svår att åstadkomma i länder som inte tillåter fri information. I partnerskapsdokument, som innehåller de prioriteringar EU anser att den turkiska regeringen bör göra i sitt arbete med att uppfylla Köpenhamnskriterierna, anges bl.a. krav som kan förbättra situationen för religiösa minoriteter, inte minst i sydöstra . Det är krav på ekonomisk och social utveckling av sydöstra , större möjligheter att åtnjuta religionsfrihet, ratificering av , avskaffande av undantagstillståndet i sydöstra och avskaffandet av legala hinder mot utnyttjande av kulturella rättigheter. Uppfyllande av dessa prioriteringar utgör några av förutsättningarna för att medlemskapsförhandlingar ska kunna inledas och för ett kommande medlemskap i . har att följa internationella överenskommelser som gäller mänskliga rättigheter, demokrati och skydd av kulturarvet. Åtgärder som står i strid mot dessa överenskommelser kan inte accepteras. strävan efter medlemskap i unionen ger anledning att ställa krav på full insyn i hur detta land tar till vara olika folkgruppers kulturarv. Jag avser att verka för att sådana krav ställs i samband med behandlingen av ansökan om EU-medlemskap.
frs · GO121316 · 2001-06-19 00:00:00 — Svar på frågorna 2000/01:1316 om assyriers/syrianers och kaldéers rätt att besöka och 1326 om mänskliga rättigheter har frågat mig vilka initiativ jag kommer att vidta för att få den turkiska staten att upphäva det dekret som förbjuder assyrier/syrianer och kaldéer att söka sina rötter och besöka sina hembyar i . har frågat mig på vilket sätt jag avser agera för att med den turkiska regeringen ta upp frågan om de assyriska/syrianska ungdomarnas rätt att besöka sina hembyar i framför allt sydöstra . Jag avser besvara bägge frågorna i detta svar. Den har, på initiativ av riksdagsledamöterna , bett de turkiska myndigheterna förklara varför det inte är möjligt för utländska medborgare att besöka de aktuella byarna i sydöstra . Vi har i dessa kontakter uppmärksammat den turkiska regeringen på att det finns många personer i som vill kunna besöka sina hemtrakter, inte minst under kommande semesterperiod. Det turkiska utrikesministeriet har formellt bekräftat att relevanta myndigheter i instruerats att upphäva de restriktioner som tillämpats. Detta är ett välkommet besked. Regeringen kommer att ha en fortsatt dialog med representanter för den turkiska regeringen i frågor som berör assyrier/syrianer och kaldéer och deras situation i .
frs · GO121317 · 2001-06-11 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:1317 om har frågat mig om jag avser se över den svenska tillämpningen av i syfte att skapa större utrymme för att av humanitära skäl låta asylprövningen ske i i fall där det är uppenbart att första asylland tillämpar en annan asylrättslig praxis än den svenska. Precis som påtalar i sin fråga så ges varje medlemsstat i artikel 3 rätt att pröva en asylansökan som framställs till den av en utlänning, även om denna prövning inte åligger den i kraft av de kriterier som anges i denna konvention, under förutsättning att den asylsökande samtycker till det. Naturligtvis är och övriga medlemsstater bundna av folkrättsliga förpliktelser inom såväl flyktingrätt som mänskliga rättigheter. Detta innebär att viktiga hörnstenar inom flyktingrätten, t.ex. principen om non-refoulement, som innebär att asylsökande inte får avvisas eller utvisas till ett land där de riskerar förföljelse, alltid ska följas. Respektive medlemsstat har att i varje enskilt fall, trots huvudprincipen om första asylland, göra en individuell bedömning om det föreligger omständigheter som gör att en asylansökan trots allt ska prövas av ett annat land än det som huvudregeln anger. Den situation som pekat på i sin fråga tog regeringen i beaktande i ett beslut fattat . har också i flera fall avstått från att avvisa asylsökande i enlighet med när starka humanitära skäl förelegat. Det är i sammanhanget värt att notera att det följer av 3 kap. 4 § 4 p och 6 p utlänningslagen (1989:529) att en flykting inte får vägras skydd med hänvisning till att han eller hon före ankomsten till har uppehållit sig i annat land eller kan sändas till ett land som anslutit sig till , om han eller hon i det landet inte är skyddad mot förföljelse eller från att sändas vidare till ett land där han eller hon inte har motsvarande skydd. Med utgångspunkt från den utvärdering av som har skett i regi kommer kommissionen att presentera ett förslag till förordning med kriterier och mekanismer för att avgöra vilken medlemsstat som har ansvaret för att pröva en asylansökan som en medborgare i tredje land har gett in i någon medlemsstat . Förordningen ska ersätta . Att ha ett väl fungerande instrument som vägledning för vilket land som ska pröva en asylansökan är viktigt både för de asylsökande och för en solidarisk ansvarsfördelning mellan medlemsstaterna. Regeringen fäster därför stor vikt vid de kommande förhandlingarna. Det är en korrekt iakttagelse att EU ännu inte nått sitt mål med en gemensam europeisk asylpolitik. Samtliga EU:s medlemsstater tillämpar . Gemensamt försöker vi nu uppnå en europeisk asylpolitik där två av byggstenarna är en tillnärmning av regler för tolkningen av och av andra former av skydd. I detta arbete kommer regeringen agera i syfte att skapa ett gemensamt europeiskt asylsystem präglat av humanitet och med full respekt för asylrätten och andra internationella normer och åtaganden.
frs · GO121318 · 2001-06-07 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:1318 om arvsrätten har frågat mig vad jag avser göra för att utvidga arvsrätten och förhindra att lediga arv tillfaller staten framför identifierbara släktingar. Den fråga som tar upp behandlades av så sent som , då lagutskottet avstyrkte bifall till en motion av samma innebörd (betänkande 2000/01:LU14). Utskottet framhöll därvid att det torde vara förhållandevis sällsynt att en person saknar andra, närmare släktingar än kusiner. Det kunde därför med fog antas att en arvsrätt för kusiner i det helt övervägande antalet fall inte skulle ha någon betydelse. Utskottet pekade vidare på det förhållandet att Allmänna arvsfonden, i de fall fonden är närmast till arv, har en lagfäst möjlighet att avstå arvet till förmån för t.ex. en kusin till arvlåtaren. Utskottet betonade slutligen att den som känner en stark samhörighet med sina kusiner och därför önskar gynna dem framför andra har möjligheten att genom testamente förordna om sin kvarlåtenskap. Jag har samma uppfattning som lagutskottet och avser alltså inte verka för att arvsrätten utvidgas på det sätt som förespråkar. Därutöver vill jag tillägga att det inte alls förhåller sig så att de medel som tillfaller Allmänna arvsfonden utgör en förstärkning av statskassan. Fonden har till ändamål att främja verksamhet av ideell karaktär till förmån för barn, ungdomar och personer med funktionshinder. Det stöd som lämnas av fonden får aldrig innebära att kostnader för en offentlig verksamhet förs över till fonden.