ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · GO11533 · 2001-01-15 00:00:00 — Fråga 2000/01:533 av (v) till kulturminister om Filmverkstan togs beslut om att det regionala resurscentret blir ny huvudman för Filmverkstan och således ska ansvara för att de filmare från hela landet som fått handledning och möjlighet att utvecklas och förverkliga sina filmprojekt hos Filmverkstan även fortsättningsvis ska ha tillgång till professionell handledning, lokaler och tekniska resurser. Detta har väckt stor oro hos de filmare som utnyttjat Filmverkstan. Ofta rör det sig om kvinnor och invandrare som där har kunnat genomföra projekt vilka annars inte hade blivit av och vilka lett till fortsatt och framgångsrikt filmskapande. Farhågorna gäller främst att den nya huvudmannen inte tycks vara beredd att satsa på film @ utan enbart på videoteknik och dessutom att ett regionalt resurscentrum är avsett för regionen och inte för hela landet. Vad som kommer att hända med Filmverkstans verksamhet under den nya huvudmannen är oklart. Filmen omfattas av den statliga kulturpolitiken och därmed av de kulturpolitiska målen, exempelvis de som rör främjande av bildningssträvanden, bevarande och brukande av kulturarvet, motverkande av kommersialismens negativa verkningar. Men det gäller även att skapa reella förutsättningar för människor att använda yttrandefriheten, det gäller kulturell mångfald och konstnärlig förnyelse. Att strypa eller begränsa Filmverkstans verksamhet motverkar en sådan politik. Min fråga till kulturministern: Hur avser ministern att säkra att de kulturpolitiska målen uppfylls inom kulturområdet film?
fr · GO11534 · 2001-01-15 00:00:00 — Fråga 2000/01:534 av () till kulturminister om TV-textläsning fick ta emot ett upprop från flera handikapporganisationer om att göra TV-texten tillgänglig för läshandikappade. Nästan hälften av alla TV-program som visas på innehåller viktiga delar som är textade. En stor mängd tittare utesluts från TV-utbudet, eftersom de inte klarar att läsa den lilla textremsan. Det handlar om synskadade, människor med dyslexi, utvecklingsstörningar osv. Tekniska möjligheter har utvecklats att via telefon få textremsan uppläst för sig som man tittar på TV-programmet. Den funktionshindrade skulle kunna ringa ett gratisnummer och få textremsor upplästa. Med hänvisning till det anförda vill jag ställa följande fråga till kulturministern: På vilket sätt avser kulturministern ta till vara ny teknik för att göra TV-texten tillgänglig för läshandikappade?
fr · GO11535 · 2001-01-15 00:00:00 — Fråga 2000/01:535 av () till finansminister om fastighetsskatten Fastighetsskatten har höjts för flertalet boende i . I 97 av 187 områden är fastighetsskatten höjd för småhusägare. För många boende i är taxeringsvärdet höjt eller mer. Konsekvensen av höjningen är sönderslagen privatekonomi. För de personer som amorterat ned lånen tillkommer utöver fastighetsskatten ofta förmögenhetsskatt. För yngre familjer som köpt småhus och ej hunnit amortera lånen får i många fall fastighetsskatten förödande konsekvenser och kan bli tuvan som stjälper lasset. Den höjda fastighetsskatten gör att familjen ej har ekonomisk möjlighet att bo kvar. Finansministern talar om att regeringen ska utarbeta ett förslag till skattelättnader för de hushåll som har låga inkomster och hög fastighetsskatt. Ännu har regeringen inte presterat något förslag utan småhusägarna vet endast att fastighetsskatten har höjts och att den är en svår ekonomisk börda att bära. Med anledning av ovanstående vill jag fråga finansministern: Vilka åtgärder avser finansministern att vidta för att småhusägare ska ha ekonomisk möjlighet att bo kvar i sina fastigheter?
fr · GO11536 · 2001-01-16 00:00:00 — Fråga 2000/01:536 av () till justitieminister om narkotikafria fängelser väckte jag en interpellation om narkotikafria fängelser. I den interpellationsdebatt som följde underströk justitieminister att av våra anstalter faktiskt anser att det inte finns, eller finns ett mycket litet, narkotikamissbruk. Jag hade då framfört kravet på åtminstone ett narkotikafritt fängelse i varje region, till att börja med. Justitieministern ansåg att överdrev situationen. I TV-programmet framförde justitieministern själv åsikten att ett antal fängelser borde göras absolut narkotikafria för att de interner som är motiverade ska få en möjlighet att bryta med sitt missbruk. Jag välkomnar givetvis att justitieministern har anammat de moderata ståndpunkterna i denna fråga. Vilka åtgärder avser justitieministern vidta för att ett antal narkotikafria fängelser ska kunna inrättas?
fr · GO11537 · 2001-01-16 00:00:00 — Fråga 2000/01:537 av () till jordbruksminister om dvärgbandmask Veterinärer i län har uppmärksammat de risker för det rörliga friluftslivet, som förslag till ny förordning angående förflyttning av sällskapsdjur innebär för det rörliga friluftslivet i . Enligt kommissionens förslag ska kravet på kontroll av sällskapsdjur, som förs in till begränsas till kontroll mot rabies. Det betyder att det nuvarande kravet på avmaskning mot dvärgbandmask försvinner. Den har uppmärksammat att förslaget är betydligt allvarligare än det låter och motsatt sig förordningen. Dvärgbandmask, som förekommer i flera europeiska länder sprids från räv till hund, katt eller räv. Hundarna blir inte sjuka, men deras avföring kan via t.ex. skogsbär eller svamp smitta människan, som utvecklar en cancerliknande, svårbehandlad sjukdom med hög dödlighet. Det finns starka skäl att driva opinion mot den föreslagna förordningen och göra allt för att säkra att inte dvärgbandmasken sprids till de svenska skogarna. Om dvärgbandmasken etableras i innebär det drastiska konsekvenser för det rörliga friluftslivet. Skogspromenader med bär- och svampplockning har stor betydelse för folkhälsan i vårt land. Om svenska skogsmarker smittas är risken stor för att vi svenskar och våra turister tvingas avstå från ett av vårt lands finaste fritidsintressen. Jag vill därför fråga jordbruksministern hur regeringen avser att få stöd för att nuvarande krav på kontroll mot dvärgbandmask behålls?
fr · GO11538 · 2001-01-17 00:00:00 — Fråga 2000/01:538 av () till statsrådet om uranvapen och civilbefolkning Natos uranvapen och dess konsekvenser är en av de stora frågorna i . Soldaterna och deras anhöriga känner oro för att det utarmade uranet kan orsaka cancer och andra sjukdomar. De långsiktiga konsekvenserna av uranvapnen har tystats ned eller förringats och råder en stor osäkerhet om dess konsekvenser för de soldater som deltagit i kriget men kanske i ännu högre grad för de som ska bo i dessa områden. Parallellt med analysen av konsekvenserna för soldaterna behövs en analys av konsekvenserna för civilbefolkningen. och övriga länder inom EU som tagit emot flyktingar från de krigsdrabbade områdena sänder nu tillbaka dessa flyktingar utan att ha en tydlig bild av vilka följder uranvapnen kan få för deras hälsa . Med anledning av den oro som blivit tydlig för soldaternas hälsa finns också anledning att oroas för civilbefolkningens hälsa och de långsiktiga konsekvenserna för denna. Att i detta läge fortsätta skicka tillbaka människor till dessa områden utan att riskerna utretts är att ytterligare förvärra situationen. Det är angeläget att EU-ministrarna med ansvar för flyktingfrågor tar upp frågan om riskerna för civilbefolkningen särskilt som de krigsdrabbade länderna själva har små eller kanske inga resurser till analyser av kommande hälsoproblem. Ämnar ministern ta initiativ vad gäller behovet av en analys av situationen för civilbefolkningen och eventuellt senarelägga hemsändandet av flyktingar?
fr · GO11539 · 2001-01-17 00:00:00 — Fråga 2000/01:539 av () till finansminister om socken som begrepp vid folkbokföring I betänkandet Folkbokföring i församling (SOU 2000:17) presenteras ett förslag på hur folkbokföringen ska indelas geografiskt. Man föreslår att kommunen, tillsammans med fastighetsnamnet, ska vara den enda indelningsgrunden. Detta skulle innebära ett allt för instabilt och grovmaskigt nät, med betydande praktiska problem som följd. Kommuner delas eller läggs samman, gränser justeras och kommunnamn förändras. Många fastighetsnamn är dessutom oerhört vanliga, och förekommer i snart sagt alla församlingar. På samma sätt kan ett oförändrat folkbokföringsbegrepp (församling) betyda att omstruktureringar av sina församlingar för att få bästa ekonomi kommer att påverka folkbokföringen. Det är uppenbart att det behövs en ytterligare bestämning mellan begreppen fastighet och kommun. Sockenbegreppet är fortfarande levande, tryggt och stabilt och bör så förbli. Till skillnad från de kyrkliga landsbygdsförsamlingarna har förändringarna av sockengränser varit små. Vi talar här om gränser som har skapats och upprätthållits under eller mer. Dessa gränser bör få statusen av "kulturminne" och permanentas. För städer bör sockenindelning utgå från stadsförsamlingarna, eftersom dessa genomgått få förändringar. Vad avser ministern göra för att tillse att "socken" används som komplement till "kommun" och "fastighet" i den framtida folkbokföringen?
fr · GO11540 · 2001-01-17 00:00:00 — Fråga 2000/01:540 av () till statsrådet om tillämpning av eftergift ändrades eftergiftsreglerna i lagen om bostadsbidrag (BoL) i syfte att vidga möjligheterna för att efterge krav på återbetalning. konstaterar i en rapport att de nya reglerna inte vidgat möjligheterna till eftergift på grund av konstruktionen i lagstiftningen. I landet beviljades av sökta eftergifter, men siffran varierar . Denna kraftiga variation kan bero på att alla kassor inte beaktar vad som framförs i förarbetet till lagen, där det anges att "rena misstag av bidragstagaren eller fall där bidragstagaren inte insett eller skäligen bort inse att uppgifterna var felaktiga, bör dock inte leda till att eftergift är uteslutet". Det finns fall där bidragsberättigade inte kunnat komma i fråga för eftergift, eftersom anmälan om inkomständring inte har gjorts. Bidragstagaren har inte insett att det är hans skyldighet att göra anmälan. Det kan handla om fall där rätten till bostadsbidrag upphört och där den bidragsberättigade fått ökad inkomst . Anledningen till att bostadsbidraget upphört kan vara byte av bostad, flytt till annan ort eller att man blivit sambo. Det kan även gälla fall där bidragstagaren uppbär kompletterande socialbidrag och där en tillfälligt ökad inkomst minskar socialbidraget i motsvarande mån. Jag vill fråga om statsrådet kommer att vidta några åtgärder för att eftergiftsreglerna tillämpas likvärdigt i hela landet.
fr · GO11541 · 2001-01-17 00:00:00 — Fråga 2000/01:541 av () till utrikesminister om spöstraff i Den nyblivna mamman ska om bara piskas 180 gånger. Det är ytterst tveksamt om hon kommer att överleva misshandeln. Brottet: att som ogift ha haft sex med tre män. För detta ska hon slås 100 gånger. Den 17-åriga flickan själv säger att hon tvingats till det hon gjorde av sin pappa på grund av hans ekonomiska skulder. Men alla de berörda männen nekar. Eftersom hon därför inte kunnat bevisa sitt påstående om tvång ska hon straffas med ytterligare 80 slag. Totalt dömdes hon alltså till 180 piskrapp. måste framföra protester till den nationella regeringen i , samt till delstatens Zamfaras ledning, för att försöka stoppa spöstraffet. Vad avser utrikesministern vidta för åtgärder för att markera för den nationella regeringen i , samt delstatens Zamfaras ledning, att inte accepterar att Bariya piskas?
fr · GO11542 · 2001-01-18 00:00:00 — Fråga 2000/01:542 av () till finansminister om förenklat förfarande för att avsluta bolag Ofta förekommer att kronofogdemyndigheten (KFM) i sitt indrivningsarbete träffar på restförda bolag, som helt saknar tillgångar och inte bedriver någon verksamhet. Bolagen används ofta, eller skulle kunna användas, för illojala eller rent av brottsliga transaktioner. Medlet att avsluta bolagen är konkurs. Emellertid kostar en konkurs minst konkursarvodestaxan (ca ). KFM har vidare inte heller något tydligt uppdrag att ingripa mot brottsliga eller illojala förfaranden. Hur dessa bolag handläggs varierar därför mellan olika kronofogdemyndigheter. Just nu finns ett antal olika förslag på vilken linje som ska gälla. Ett förslag är att bolagen skulle kunna avslutas genom beslut av någon myndighet, t.ex. tillsynsmyndigheten för konkurser (TSM) eller Bolagsbyrån vid . I detta förslag skulle stöd för myndighetens beslut kunna fås i en gäldenärsutredning från KFM eller av ett yttrande från en auktoriserad revisor. Ansökan om avslutande skulle kunna göras såväl av KFM som av bolagsmännen/aktieägarna. Med anledning av ovanstående vill jag ställa följande fråga: Vilka åtgärder ämnar finansministern vidta för att förenkla förfarandet vid avslutande av bolag?
fr · GO11543 · 2001-01-18 00:00:00 — Fråga 2000/01:543 av () till statsrådet om eftergift vid återbetalning av bostadsbidrag fick regeringen en rapport från som klart visar att den nya regeln för att utvidga möjligheterna till eftergift vid återbetalning av bostadsbidrag var totalt misslyckad. förutsåg detta vid införandet och hade därför ett eget förslag till lösning på problemet. Orsaken till misslyckandet beror på lagstiftningens konstruktion med skyldighet att anmäla alla inkomstförändringar under bidragsåret för att kunna komma ifråga för prövning om eftergift. Dessa uppgifter ska lämnas in oavsett om man vid inkomstförändringen har bostadsbidrag eller ej @ och det har kunnat gå sedan det upphörde; ett orimligt krav. Vid prövningen , avslogs av ansökningarna på grund av nämnda skäl. Av 26000 ansökningar, har ca24000 över huvud taget inte fått sin sak prövad, oavsett om de av ekonomiska skäl kunde ha varit berättigade till en eftergift eller ej. är det inget som talar för att detta förhållande har förändrats. Ansökningarna har gällt för bostadsbidragsåren 1997 och 1998. är det som är föremål för prövning. Om ingen regelförändring sker uppstår samma orimliga behandling. Min fråga till ministern blir då följande: Avser ministern vidta några åtgärder för att få till stånd en ändring i nu gällande lagstiftning så att 1997, 1998 och bostadsbidragstagare som ansökt om eftergift vid bostadsbidrag kan få en värdig behandling av sina ansökningar?
fr · GO11544 · 2001-01-18 00:00:00 — Fråga 2000/01:544 av () till näringsminister om införande av väg E12 i TEN Denna fråga har varit föremål för diskussioner med . Enligt nya uppgifter från representanter för , finns det goda förutsättningar för att den svenska delen av kan införlivas i TEN-systemet genom en mindre revidering, dvs. utan att hela TEN-systemet tas upp till diskussion mellan EU:s medlemsstater. Med anledning härav är min fråga till näringsministern: Vilka åtgärder är ministern beredd att vidta för att den svenska delen av väg E12 införlivas i TEN-systemet genom en mindre revidering?
fr · GO11545 · 2001-01-18 00:00:00 — Fråga 2000/01:545 av andre vice talman () till försvarsminister om FMV:s upphandlingsrutiner Det har i medier framkommit att () köpt in kläder från ett indiskt företag som ett svenskt privat företag har sagt nej till av etiska skäl. Arbetsmiljön och arbetsförhållandena har underkänts. I lagen om offentlig upphandling ställs krav på att upphandlingen ska vara affärsmässig, men inte uttryckligen att arbetsförhållandena ska vara acceptabla. har i internationella sammanhang agerat kraftfullt för förbättrad arbetsmiljö och arbetsvillkor. Det kan då inte förefalla trovärdigt att statliga företag i praktiken accepterat motsatsen. Jag vill därför fråga försvarsministern: Vilka åtgärder har den vidtagit för att statliga företag i sin tillämpning om lagen om offentlig upphandling också tar hänsyn till att god arbetsmiljö och goda arbetsvillkor befrämjas?
fr · GO11546 · 2001-01-19 00:00:00 — Fråga 2000/01:546 av () till näringsminister om regelverket för småföretagare har genom bl.a. småföretagardelegationen tagit fram många lovvärda förslag om hur regelverket för företagare ska kunna reformeras. Förslagen presenterades men tyvärr är det så att de flesta av förslagen ännu inte är genomförda utan endast blivit gömda bakom en rad välvilliga ord. Tvärtom uppfattar många företagare, enligt en artikel i , som om regelverket blivit ännu mer krångligt och omfattande . Just krånglet uppfattas som oerhört frustrerande av många småföretagare. Från sida anser vi att det möjligt måste läggas förslag som radikalt förenklar regelverket för företagsamheten. Alla förslag från småföretagsdelegationen måste genomföras. Med hänvisning till det anförda skulle jag vilja ställa följande fråga till näringsministern: När avser regeringen att lägga förslag innebärande att småföretagardelegationens förslag kan genomföras?
fr · GO11547 · 2001-01-19 00:00:00 — Fråga 2000/01:547 av () till miljöminister om kretsloppssamhället Kretsloppet bygger på att ämnen vi använder vid produktion av varor och energi ska kunna återbördas till naturen. Ett exempel är biorester eller slam som det också kallas. Dessa biorester lagras runtom i vårt land, eftersom de enligt nuvarande regler inte får spridas på våra åkrar och därmed är kretsloppet brutet. I många kommuner arbetar man mycket framgångsrikt med att kvalitetssäkra och rena bioresterna, för att inga skadliga ämnen ska ingå i desamma. Trots tillgången till denna högkvalitativa produkt får bioresterna inte spridas på våra åkrar. Mot bakgrund av ovanstående vill jag ställa följande fråga till miljöministern: Vilka åtgärder avser statsrådet vidta för att det ska bli möjligt att sprida de s.k. bioresterna?
fr · GO11548 · 2001-01-19 00:00:00 — Fråga 2000/01:548 av () till utbildningsminister om alternativ till djurförsök Både inom EU och i finns planer på att utarbeta en strategi för kemikaliepolitiken som, med all rätt, utgår ifrån att alla på marknaden förekommande kemikalier ska testas och dokumenteras. I de fall test och dokumentation inte kan utföras inom rimlig tid, så ska kemikalierna inte längre få användas. De som befinns farliga eller riskfyllda enligt vissa kriterier ska förbjudas. Kort sagt innebär det att samma krav ställs på alla kemikalier, gamla som nya. Den önskvärda masstestningen av samtliga kemikalier innebär med dagens regelverk att mängder av djurförsök behöver genomföras. Mängden djur som används i försök skulle dock kunna minskas drastiskt med redan befintliga metoder. Exempelvis kan cellodlingar användas för att i ett första steg sortera bort de mest toxiska eller cellförändrande ämnena, utan att vidare djurtest behöver genomföras. Dessa metoder sparar såväl pengar som djurs lidande. Problem är att validering och godkännande går långsamt. Orsaken är bl.a. brist på resurser och frånvaron av en radikal strategi för utveckling av alternativa metoder. Vilka konkreta åtgärder avser ministern vidta för att påskynda framtagandet, valideringen och godkännandet av alternativa testmetoder?
fr · GO11549 · 2001-01-19 00:00:00 — Fråga 2000/01:549 av () till statsrådet om det fysiska Innevarande år är utsett till ett fysiskt aktivitetsår. Detta är en viktig del i folkhälsoarbetet. Det finns ett klart samband mellan fysisk inaktivitet och ohälsa. Under mottot "sätt i rörelse" ska nu flera samhällssektorer, däribland skolan, ta ansvar för att skapa intresse för och öka den fysiska aktiviteten. Mot bakgrund av detta vill jag fråga statsrådet : Vilka åtgärder avser regeringen att vidta inom skolans område för att uppnå syftet med det fysiska aktivitetsåret?
fr · GO11550 · 2001-01-19 00:00:00 — Fråga 2000/01:550 av () till finansminister om folkbokföringslagen , och efter sin avgång som landshövding i , har regeringen nu avslagit klagan över att inte få bli folkbokförd i . Motivet är att en familj ska hållas samman. vägran att låta skriva sig i rönte stor uppmärksamhet. Det uppdagades bl.a. att riksdagsledamöter ofta är skrivna på annan ort än där de egentligen bor. Regeringen tog då ett initiativ till en lagändring som medger undantag från lagen för riksdagsledamöter och statsråd. Detsamma gäller även för bl.a. politiskt sakkunniga i departement. Landshövdingeuppdraget har, enligt min mening, samma tillfälliga karaktär som de nämnda undantagen och som omfattas av ändring i (1995:752) folkbokföringslagen. I har för övrigt utsetts en ny landshövding, vars hustru har uttalat sin avsikt att inte bosätta sig på residenset. Den intressanta frågan är om hustrun blir tvångsskriven i , trots att hon bor i eller om landshövdingen kommer att skatta i trots att han bor i . Vad avser finansministern vidta för åtgärder för att landshövdingar under sin förordnandetid alltid ska kunna folkbokföra sig på sitt residens?
fr · GO11551 · 2001-01-19 00:00:00 — Fråga 2000/01:551 av () till utrikesminister om rekommendationer om homo- och bisexuellas situation har antagit två rekommendationer om likabehandling av homo- och bisexuella (1470/00 respektive 1474/00). Rekommendationerna har överlämnats till ministerkommittén för ställningstagande. Om också ministerkommittén antar rekommendationerna kommer dessa att ha större tyngd i det fortsatta arbetet att avskaffa diskriminering av homo- och bisexuella i medlemsländer. Jag utgår från att i ministerkommittén kommer att stödja rekommendationerna. Mot denna bakgrund vill jag fråga utrikesministern vilka åtgärder kommer att vidta för att förmå hela ministerkommittén att acceptera rekommendationerna 1470/00 och 1474/00.
fr · GO11552 · 2001-01-19 00:00:00 — Fråga 2000/01:552 av () till utrikesminister om fängslade tjecker i arresterades två tjeckiska medborgare av kubanska myndigheter för att de som den kubanska regimen gör gällande, "har medverkat i en konspiration mot den kubanska staten". De två tjeckerna, parlamentsledamoten samt den tidigare studentledaren , riskerar nu åtal och fängelsestraff. Under sin vistelse i har Pilips och Bubeniks träffat kubanska demokratiförespråkare och lokala oberoende journalister. Det är också av den anledningen de arresterats. Den kubanska regimen tolererar uppenbarligen inte fria möten av de här slagen. En liknande incident inträffade även då tre svenska journalister förhördes och sattes i arrest under . Vid det tillfället inlämnade en mycket välkommen protest. kandiderar till medlemskap i och väntas kunna bli medlem . Med tanke på ordförandeskap och vårt starka engagemang för borde initiativ omgående tas till en protest mot fängslandet av de tjeckiska medborgarna. Vi får inte undgå att kritisera diktaturstater som när de så uppenbart bryter mot grundläggande mänskliga rättigheter. Är regeringen, i egenskap av ordförande i , beredd att ta initiativ till en protest mot fängslandet av de två tjeckiska medborgarna i ?
fr · GO11553 · 2001-01-19 00:00:00 — Fråga 2000/01:553 av () till utbildningsminister om avstängning av elever vid universitet och högskolor "Fanns det en bög i min klass så skulle jag sparka ihjäl honom i duschen". Kvinnliga militärer "kan gå först i ledet och användas som minröjare". Uttalanden av det här slaget om kvinnor, invandrare och homosexuella har uttalats av fyra elever vid . Det är naturligtvis helt oacceptabelt att personer med sådana här åsikter utbildas till poliser. Deras kurskamrater har reagerat starkt mot deras uttalanden. Men gällande lag ger enligt uppgift inte möjlighet att avstänga elever när de som i det här fallet är så uppenbart olämpliga för yrket. Mot bakgrund av det som har inträffat vid vill jag fråga utbildningsministern: Vilka åtgärder avser ministern att vidta för att universitet och högskolor ska få bättre möjligheter att ingripa mot elever som uppträder som i det här redovisade fallet?