ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
frs · GO121682 · 2001-09-19 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:1682 om elevdemokrati och sfi-studerande har frågat mig om vilka åtgärder jag avser att vidtaga i syfte att stärka elevdemokratin för sfi-studerande. I arbetet med att utveckla och förstärka elevdemokratin är det, precis som skriver, viktigt att uppmärksamma elever i svenskundervisning för invandrare (sfi). I propositionen (2000/01:72) om vuxnas lärande har regeringen framhållit att individen måste sättas i centrum i all utbildning. Inom vuxenutbildningen ska man därvid utgå från individens önskemål, behov och förutsättningar, vilket i sig leder till ett mycket starkt inflytande och påverkan på lärandets planering och genomförande. I 13 kap. 2 § skollagen anges att sfi-elever ska ha inflytande över hur deras utbildning utformas. Även i den nuvarande kursplanen för sfi framhålls i målen för utbildningen att deltagarna ska "ges tillfälle att i samråd med läraren välja innehåll och arbetsformer." Vad läroplanen för de frivilliga skolformerna föreskriver om elevernas ansvar och inflytande gäller även för sfi. De demokratiska principerna att kunna påverka, vara delaktig och ta ansvar ska omfatta alla elever. Elevernas ansvar för att planera och genomföra sina studier samt deras inflytande på såväl innehåll som former ska vara viktiga principer i utbildningen. En rad åtgärder rörande sfi har redan vidtagits. Regeringen tar för givet att frågor om elevinflytande uppmärksammas i detta arbete. Bl.a. fick ett uppdrag att utarbeta förslag till nya kursplaner för sfi i enlighet med vad som framförts i propositionen om vuxnas lärande. I uppdraget till betonades att de nya kursplanerna för sfi bör präglas av att deltagarnas bakgrund och förutsättningar varierar kraftigt och att kurserna ska kunna tillgodose olika behov och mål för utbildningen. Uppdraget ska redovisas . Jag kommer att inför fastställandet av de nya kursplanerna försäkra mig om att eleverna får ett starkt inflytande över sin utbildning.
frs · GO121683 · 2001-09-19 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:1683 om hemvärnets övningsmöjligheter har frågat om jag avser att agera så att hemvärnet får samma övningsmöjligheter som . Hemvärnet utnyttjar flera civila skjutbanor för sin övnings- och skytteverksamhet. De skjutbanor som används av Försvarsmakten ska efter vara tillståndsprövade ur ett miljöperspektiv. Denna tillståndsprövning är kostsam. Därutöver uppfyller många civila skjutbanor inte de säkerhetskrav Försvarsmakten har. Ominriktningen av Försvarsmakten innebär bl.a. att hemvärnet tillförs modern materiel och att hemvärnsförbanden ska kunna verka i större förband. Detta ställer också krav på de skjutbanor som används. Försvarsmakten anser därför att antalet civila skjutbanor som används av hemvärnet bör begränsas. Ett förslag om vilka skjutbanor som ska användas av hemvärnsförbanden har tagits fram av Högkvarteret tillsammans med bl.a. Rikshemvärnscentrum. Förslaget utgår från att hemvärnsförbanden som mest bör ha en timmes enkel resa till en skjutbana och att militära skjutbanor bör utnyttjas i första hand. Försvarsmakten planerar att ett beslut i frågan kan fattas . Jag anser att det är av stor vikt att våra förband, även hemvärnsförbanden, ges möjlighet till att öva för att bibehålla och öka sin kompetens. Inriktningen av Försvarsmaktens förslag, som mina medarbetare har informerats om från Högkvarteret, bör inte påverka hemvärnets möjligheter att öva på ett negativt sätt.
frs · GO121684 · 2001-09-19 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:1684 om lokaliseringen av den nya djurskyddsmyndigheten har frågat mig om jag är beredd att lokalisera den nya djurskyddsmyndigheten till . F.d. generaldirektören tillkallades som särskild utredare för att se över hur djurskyddet skulle kunna organiseras i genom inrättandet av en fristående djurskyddsmyndighet. I uppdraget ingick även att lämna alternativa förslag till var en sådan myndighet skulle kunna vara lokaliserad. Beredning av ärendet pågår inom och en proposition om den nya djurskyddsmyndigheten planeras till .
frs · GO121685 · 2001-09-19 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:1685 om specialutbildningen för sjuksköterskor har frågat mig vilka åtgärder jag tänker vidta för att förhindra brist i kommunikation mellan central intagning och utbildningsanordnaren för den otroligt angelägna utbildningen som syftar till att öka möjligheterna att utveckla och förnya vården och vårdarbetet. Den utbildning som syftar på är specialistutbildningen för sjuksköterskor. Bakgrunden till frågan är, som jag uppfattar den, att personer som söker till specialistsjuksköterskeutbildningarna ofta är yrkesverksamma sjuksköterskor. Det innebär att de ibland, på grund av sin familjesituation eller svårigheter att få tjänstledighet, i sent skede måste lämna återbud till en kursplats. Detta försvårar givetvis såväl rekryteringen av ersättare som planeringen av den aktuella utbildningen och risk finns att det står tomma platser eller att utbildningen t.o.m. måste ställas in. Jag delar helt uppfattning både vad beträffar betydelsen av att sjuksköterskor genom vidareutbildning bidrar till att stärka och utveckla vårdområdet och det angelägna i att befintliga kursplatser utnyttjas så långt det är möjligt. Det är dock varje universitet och högskola som själv ansvarar för antagning av studenter. Detta sker dels centralt genom Verket för högskoleservice (VHS) som, på uppdrag av lärosätena, samordnar antagningen till längre utbildningsprogram för flertalet universitet och högskolor, dels lokalt genom att eller högskolan själv svarar för antagningen. Vid lokal antagning är det vanligt, inte minst ur rättssäkerhetssynpunkt för studenterna, att det enskilda lärosätet organisatoriskt samordnar denna funktionen i en administrativ enhet. Enligt de uppgifter jag har inhämtat sköts antagningen till specialistsjuksköterskeutbildningarna både vid och av universiteten själva. Hur kommunikationen mellan antagningsenheten och utbildningsanordnaren på institutionsnivå är uppbyggd vid ett enskilt lärosäte är en intern organisatorisk fråga och inget som jag har möjlighet att påverka. Jag delar dock uppfattning att det är oacceptabelt om de lokalt utformade rutinerna inte fungerar. Med hänsyn till den stora brist på personal som råder inom vårdområdet satsar regeringen stora resurser på att bygga ut såväl sjuksköterskeutbildningen som specialistsjuksköterskeutbildningen i samband med att staten tar över huvudmannaskapet för landstingens vårdutbildningar. Mot denna bakgrund är det givetvis djupt oroande om brister i de administrativa rutinerna gör att kursplatser inte fylls. Jag förutsätter därför att samtliga som är delaktiga i beslutsprocessen, från det att studenten ansöker om kursplats till själva kursstarten, utformar sådana rutiner att antagningsproceduren för alla sker på ett så smidigt och effektivt sätt som möjligt. Här har högskolorna också möjligheter att bättre fylla platserna för specialistutbildningarna genom samordning högskolorna emellan.
frs · GO121686 · 2001-09-19 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:1686 om specialistutbildningen vid i har frågat mig vilka åtgärder jag tänker vidta för att förhindra utvecklingen mot att sjuksköterskor inte får tjänstledigt för att fullfölja sin specialistutbildning. Bakgrunden till frågan är att vid ett besök vid uppmärksammats på svårigheter med att fylla platserna vid specialistutbildningarna. Förklaringen till detta skulle vara svårigheter för sjuksköterskorna att få tjänstledigt för studier. Enligt lagen (1974:981) om arbetstagares rätt till ledighet för studier har en arbetstagare i allmän eller enskild tjänst och som vill undergå utbildning, rätt till behövlig ledighet från sin anställning om vissa kriterier om bl.a. anställningstid är uppfyllda. Arbetsgivaren har dock vissa möjligheter att uppskjuta ledigheten. Som frågeställaren påpekar råder det i stora delar av landet brist på sjuksköterskor. Detta är givetvis ett stort problem för sjukvården som har ett ansvar för att se till att patienterna ges vård av god kvalitet. är det viktigt att se till att man klarar att utbilda för det framtida behovet av specialistsjuksköterskor. Jag har inga säkra uppgifter om att det generellt förhåller sig som frågeställaren påstår men jag vill ändå framhålla vikten av att arbetsgivarna är välvilliga när det gäller att bevilja sin personal tjänstledighet för fort- och vidareutbildningar. Detta är dock ytterst ett ansvar för arbetsgivarna och jag har inga planer på att vidta några åtgärder i frågan.
frs · GO121687 · 2001-09-19 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:1687 om försvarscentrum i har frågat mig vad jag avser att vidta för åtgärder för att stärka den tidigare tagna inriktningen vad gäller utveckling som ett viktigt försvarscentrum. Regeringen har i proposition 2000/01:113 redovisat den närmare utformningen av Försvarsmaktens underhållstjänst och stödverksamhet. I propositionen redovisades de orter dit verksamheten avses att bli förlagd. Av detta framgår bl.a. att ledningen för Försvarsmaktens underhållstjänst och stödverksamhet ska lokaliseras till . Därmed finns möjligheter att tillvarata den kompetens som finns inom , i de delar dessa är relevanta för de funktioner som ingår i ledningen för den nya organisationsenheten. Möjligheterna till samverkan med övriga myndigheter i bör i linje med vad anför likaså vara goda.
frs · GO121688 · 2001-09-20 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:1688 om stöd till behandling efter hungerstrejk har frågat mig på vilket sätt jag avser stödja arbetet med behandling och rehabilitering av de tidigare hungerstrejkande fångarna i . Det som händer i de turkiska fängelserna är en mänsklig tragedi. och EU har som hungerstrejkerna pågått varit mycket tydliga i budskapet till den turkiska regeringen. Den turkiska regeringen måste vidta alla lämpliga åtgärder för att undvika fler dödsfall. Vi välkomnar att den turkiska regeringen samarbetar med . Det är viktigt att samtliga rekommendationer från denna kommitté beaktas. Den turkiska regeringen har genomfört ett antal lagändringar, inte minst i syfte att förhindra isolering av fångar. Det är bra, men lika viktigt som antagandet av de nya lagarna är deras tillämpning. Vi kommer att fortsätta föra fram detta budskap i vår dialog med den turkiska regeringen. Jag vill också påminna om att EU:s anslutningspartnerskap för , som antogs av rådet , innefattar fängelsereform som ett prioriterat område där behöver vidta åtgärder i syfte att uppfylla de politiska Köpenhamnskriterierna. () får ett omfattande svenskt stöd från Sida via Röda Korset för rehabilitering av tortyroffer. HRFT gör ett mycket viktigt arbete och det är av största vikt att de hungerstrejkande som fått lämna fängelserna får den vård de behöver. Detta är en humanitär fråga och den turkiska regeringen har ett stort ansvar. Jag vill betona att det är den humanitära aspekten som är avgörande i detta sammanhang, inte de hungerstrejkandes åsikter.
frs · GO121689 · 2001-09-26 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:1689 om lokalisering av försvarets kontor för ekonomi och löneadministration har frågat mig om vad jag avser att göra för att ett av kontoren för ekonomi- och löneadministration inom Försvarsmaktens underhållstjänst och stödverksamhet lokaliseras till . har beslutat om inriktningen för utformningen av Försvarsmaktens organisationsenhet för underhållstjänst och stödverksamhet (bet. 2000/01:FöU9, rskr. 2000/01:214). Organisationsenheten ska inrättas . Fram till dess bedrivs förberedelserna för verksamheten i ett projekt inom Försvarsmakten: Forgus. Av Försvarsmaktens underlag till regeringen framgår bl.a. att för att nå en hög kostnadseffektivitet bör vissa tjänster organiseras vid ett färre antal orter jämfört med vad som gäller för tjänsteproduktionen i övrigt. De platser som Försvarsmakten anfört som lämpliga för är , , , och . Regeringen redovisade detta i proposition 2000/01:113. Försvarsmakten har i det fortsatta arbetet inom projektet övervägt den närmare lokaliseringen på och funnit att utgör den lämpligaste platsen för ett . Fördelarna med sammanhänger främst med att befintliga verksamheter och lokaler m.m. inom garnison kan utnyttjas för kontorets behov på ett ändamålsenligt och kostnadseffektivt sätt. I kontakter med Försvarsmakten har jag erfarit att denna bedömning ligger fast. Då jag anser det vara viktigt att effektiviseringar i underhållstjänsten och stödverksamheten kan uppnås i nästa försvarsbeslutsperiod, ser jag ingen anledning att ha en annan uppfattning i frågan.
frs · GO121691 · 2001-09-26 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:1691 om internatbidrag Per har frågat mig om jag avser att se över reglerna för internatbidrag så att fler grupper ges möjlighet att få stödet. Fr.o.m. gäller en ny ordning beträffande bidrag vid korttidsstudier. Syftet med stödet är precis som tidigare att rekrytera personer med kort tidigare utbildning. Enligt förordningen (2001:362) om bidrag vid korttidsstudier kan stöd i form av korttidsbidrag och internatbidrag lämnas för studier i mindre omfattning på grundskole- och gymnasienivå eller om funktionshinder. Enhetliga samordningsregler gäller som bl.a. innebär att bidrag enligt förordningen inte lämnas till studerande som får folkpension i form av helt sjukbidrag eller hel förtidspension. Vissa studerande med funktionshinder kan alltså inte få internatbidrag enligt de nya reglerna. utbildningsstöd (Sisus) har till redovisat erfarenheten av de nya reglerna och föreslagit en ändring av förordningen så att studerande med funktionshinder ska kunna få internatbidrag utan hinder av de nämnda samordningsreglerna. Jag är tacksam för att Per tar upp den här frågan. En översyn av reglerna för internatbidrag har redan påbörjats. Det är viktigt att syftet med stödet för korttidsstudier bibehålls och att behovet av internatbidrag bland studerande med funktionshinder beaktas.
frs · GO121692 · 2001-09-26 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:1692 om utbildning av lärare i teckenspråk har frågat vilka åtgärder jag avser att vidta för att säkerställa behovet av lärarutbildning i teckenspråk. ställer sin fråga mot bakgrund av ungdomsskolans behov av lärare i teckenspråk samt den av regeringen i propositionen En förnyad lärarutbildning (1999/2000:135, bet. 2000/01:UbU3, rskr. 2000/01:5) aviserade avsikten att pröva frågan huruvida särskilda uppdrag att anordna utbildningar för lärare i teckenspråk ska ges eller ej. uppger också att intresse finns att anordna en sådan utbildning vid . I den nya lärarutbildningens struktur ryms teckenspråk som en inriktning. Mot bakgrund av att den nya lärarutbildningen på allvar startar vet vi ännu inte vilka antagningar som slutligt har gjorts till kurser i teckenspråk. Totalt sett har den nya lärarutbildningen inneburit att antagningen har ökat med . Som frågeställaren uppger har utvecklat teckenspråksämnet liksom också . Enligt uppgift startar en lärarutbildning i teckenspråk . I den uppföljning av hur lärosätena arbetar med genomförandet av lärarutbildningsreformen kommer frågan om utbildning av lärare i teckenspråk att uppmärksammas. I den lagda budgetpropositionen för föreslår regeringen ett utbildningsprogram för lärare benämnt Särskilda lärarutbildningar, , vilket ska pågå under åren 2002@2006. Regeringen betonar i propositionstexten för vikten av att särskilt uppmärksamma behovet av lärare i teckenspråk. I budgetpropositionen föreslås vidare för att bl.a. stärka teckenspråkets ställning att tilldelas för att utveckla en teckenspråkig miljö för sina döva och hörselskadade studenter. Mot bakgrund av ovanstående och inför uppföljningen av lärarutbildningsreformen avvaktar jag med att vidtaga ytterligare åtgärder på området.
frs · GO121693 · 2001-09-26 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:1693 om kommunalt vårdnadsbidrag de har frågat socialministern när regeringen avser att lämna svar på kommuns framställan om en försöksverksamhet med kommunalt vårdnadsbidrag. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det ankommer på mig att besvara frågan. Regeringen har genom beslut besvarat kommuns framställan. Av beslutet framgår att regeringen inte kommer att föreslå sådan lagstiftning som skulle möjliggöra försöksverksamhet med kommunalt vårdnadsbidrag.
frs · GO121695 · 2001-09-24 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:1695 om skattebefrielse för uthyrning av studentrum de har frågat mig om jag avser att lägga fram förslag till om skattebefrielse för uthyrning av studentrum. Jag har så sent som besvarat en fråga med liknande innebörd. Mitt svar var då följande. De gällande reglerna om uthyrning av privatbostadsfastigheter infördes genom skattereformen 1990 och motiverades bl.a. med att reglerna borde göras enklare. De tidigare reglerna hade kritiserats bl.a. för att höga uthyrningsinkomster kunde undgå beskattning. De nuvarande reglerna innebär att uthyrningsinkomsten beskattas som inkomst av kapital. Från intäkterna får ett avdrag göras med för varje privatbostadsfastighet. Dessutom får avdrag göras av hyran. De nämnda avdragen får anses täcka såväl kostnader som normalt förorsakas av uthyrningen som eventuella utgifter för reparation och underhåll som uppkommit . Jag är medveten om den ökande efterfrågan på studentbostäder och regeringen följer utvecklingen när det gäller såväl nybyggnad som tillgång till s.k. uthyrningsrum. ekonomiska vårproposition har anslagits för ett tillfälligt investeringsbidrag för byggande av studentbostäder. Regeringen räknar med att investeringsbidraget ska medverka till tillkomsten av minst 10 000 nya studentbostäder. Per har bidrag beviljats till 7 600 studentlägenheter. Jag är dock inte beredd att föreslå någon ändring av skattereglerna för uthyrning av privatbostad. Jag har ingen annan uppfattning än den jag redovisade i mitt frågesvar .
frs · GO121696 · 2001-09-26 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:1696 om ersättning för skador vid översvämningar har, mot bakgrund av översvämningarna i Sundsvallsområdet och området kring , frågat näringsministern om vilka åtgärder som regeringen är beredd att vidta för att lindra skadeverkningarna. Frågan har överlämnats till mig. Det privatekonomiska skyddet vid naturkatastrofer liksom vid andra olyckshändelser ska hanteras genom försäkringssystemet. Staten går således inte in och ersätter enskilda för skador som uppkommit till följd av naturkatastrofer. Erfarenheten av översvämningarna i södra som inträffade var att försäkringsbolagen inte betraktade översvämningarna som force majeure. Regeringen håller sig informerad om utvecklingen i området. Vi kommer att ta ställning till detta när skadornas omfattning kan överblickas. Utgångspunkten är dock att kommunerna ska klara dessa fredstida påfrestningar på egen hand. Om kommunerna inte kan klara sina offentliga åtaganden så har de alltid möjlighet att ansöka om stöd hos regeringen. När det gäller kostnader för räddningstjänst så hanteras detta av .
frs · GO121697 · 2001-09-27 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:1697 om mobiltelemaster har frågat mig om hur jag kommer att agera för att människor ska kunna påverka var sätts upp, med tanke på försiktighetsprincipen. berör i sin fråga bl.a. strålning från basstationer för mobiltelefoni. Jag anser att det är angeläget att hälso- och miljöeffekter beaktas vid utbyggnaden av mobiltelenätet på samma sätt som gäller många andra verksamheter. I bereds med anledning därav frågan om hur Post- och sektorsansvar ska utformas bl.a. avseende elektromagnetisk strålning inom området för trådlös kommunikation. Jag tycker att det är viktigt att man följer kunskapsläget och vidtar de försiktighetsåtgärder som kan krävas för att förebygga eventuella hälso- och miljöeffekter av olika verksamheter. Jag kan i detta sammanhang nämna att fem svenska myndigheter 1996 gemensamt utfärdade en försiktighetsstrategi gällande extremt lågfrekventa magnetiska fält. Jag vill också nämna att regeringen gav () i uppdrag att redovisa en forskningsöversikt och utvärdering av såväl svenska som internationella forskningsresultat inom området elöverkänslighet och hälsorisker av elektriska och magnetiska fält. Rådet har redovisat en slutrapport där bl.a. frågor om hälsorisker av elektromagnetiska fält i frekvensområden som används vid mobil telekommunikation behandlas. Jag vill också erinra om regeringens uppdrag till beträffande utbyggnad av mobiltelenätet även om uppdraget, mot bakgrund av bl.a. rapporten från , var inriktat på att få belyst vilken inverkan en utbyggnad kan få för främst natur- och kulturvärden. belyser i sin rapport av uppdraget bl.a. möjligheterna till samordning för att begränsa antalet . Som tar upp i sin fråga så krävs det bygglov för radio- eller telemaster enligt (1987:10). Vid prövningen av om bygglov ska lämnas ingår att, utifrån det aktuella kunskapsläget om hälso- och miljöaspekter m.m., se till att bl.a. placeras och utformas så att de eller deras avsedda användning inte medför fara eller betydande olägenheter för t.ex. grannar. Innan ett ärende avgörs ska de fastighetsägare som berörs av den aktuella byggnadsåtgärden få tillfälle att yttra sig. Det ankommer därefter på att med tillämpning av reglerna i pröva om bygglov ska lämnas. Nämnden ska då göra de avvägningar som behövs och bl.a. beakta konsekvenserna för omgivningen. Berörda grannar har sedan möjlighet att överklaga ett beslut om bygglov. Plan- och bygglagens regler ger på olika sätt möjligheter för människor att påverka beslut om markanvändningen. Det finns emellertid anledning att vid den av regeringen aviserade översynen av också se över formerna för medborgarinflytandet i olika typer av frågor som prövas enligt lagen.
frs · GP121517 · 2001-09-29 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:1517 om huvudman för filmvårdscentralen i har frågat mig vad regeringen kommer att föreslå för huvudmannaskap för filmvårdscentralen i . Regeringen kommer, i enlighet med tillkännagivande (bet. 2001/02:KrU1, rskr. 2001/02:72), att i budgetpropositionen återkomma till beträffande huvudmannaskapet för filmvårdscentralen. Jag har inte för avsikt att förekomma budgetpropositionen.
frs · GP1217 · 2001-09-25 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:17 om statsbidragen till friskolor har frågat vilka åtgärder jag avser att vidta för att en fristående skola i en kommun där personalminskningar skett ska kunna ta del av det riktade statsbidraget till personalförstärkningar i skola och fritidshem. Vad jag erfarit har ännu inte fattat något beslut om kommuns ansökan om statsbidrag till personalförstärkningar i skola och fritidshem. Enligt 9 kap. 6 § skollagen (1985:1100) ska hemkommunens bidrag för en elev i en fristående skola bestämmas med hänsyn till skolans åtagande och elevens behov efter samma grunder som kommunen tillämpar vid fördelning av resurser till de egna grundskolorna. Bidraget till fristående skolor ska alltså varken vara lägre eller högre. Ur elevsynpunkt är det viktigt att ingen huvudman gynnas framför en annan. Mot den angivna bakgrunden har jag inte för avsikt att vidta någon åtgärd.
frs · GP1218 · 2001-09-27 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:18 om bomässan i konkurs har frågat vilka åtgärder jag avser att vidta för att reda ut statens ansvar och se till att skattebetalare och småföretagare inte ska behöva bli ekonomiskt drabbade av eventuella framtida evenemang som bomässor etc. Enligt vad jag har erfarit har en konkursansökan inlämnats. Jag kan inte föregripa konkursförvaltarens arbete. Jag är därför inte beredd att nu vidta några särskilda åtgärder med anledning av det inträffade.