ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
frs · GP12107 · 2001-11-01 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:107 om handikappanpassning av gemensamma utrymmen har frågat mig om jag avser att vidta några åtgärder för att stärka bostadsrättshavares möjligheter att handikappanpassa gemensamma utrymmen. Enligt bostadsrättslagen får en bostadsrättshavare göra vissa förändringar i sin lägenhet utan tillstånd av föreningen. Vissa handikappanpassningsåtgärder har bostadsrättshavaren sålunda alltid rätt att genomföra. Åtgärder i gemensamma utrymmen, såsom i trappuppgångar och tvättstugor, får bostadsrättshavaren däremot inte vidta utan föreningens godkännande. Frågan om funktionshindrade hyresgästers rätt att utan fastighetsägarens godkännande vidta anpassningsåtgärder har övervägts , bl.a. av hyreslagstiftningsutredning. Utredningen hade bl.a. att överväga om det borde införas en lagstadgad rätt för funktionshindrade hyresgäster att mot hyresvärdens vilja vidta sådana åtgärder som det lämnas bostadsanpassningsbidrag för. Utredningen kom fram till att någon sådan rätt inte borde införas och grundade sitt ställningstagande på bl.a. en kartläggning som visade att det var mycket ovanligt att fastighetsägare vägrade funktionshindrade hyresgäster att utföra den här typen av åtgärder. Behovet av lagstiftning ansågs därför vara begränsat. Regeringen har i propositionen Hyresgästinflytande vid ombyggnad och andra hyresrättsliga frågor gjort samma bedömning (prop. 2001/02:41). Åtgärder för handikappanpassning kan vara mycket omfattande och t.ex. medföra ingrepp i en bärande konstruktion i huset. Det är naturligt att föreningen får bestämma över den här typen av ingripande åtgärder, om inte starka skäl talar i motsatt riktning. En åtgärd kan också stå i strid med övriga bostadsrättshavares berättigade intressen. Självfallet anser jag att bostadsrättsföreningar i största möjliga mån ska medverka till att funktionshindrade bostadsrättshavare kan bo kvar i sina lägenheter och låta dem anpassa sina lägenheter och de gemensamma utrymmena. Frågan om hyresgästers rätt att vidta åtgärder för handikappanpassning har emellertid varit föremål för utredning, varvid den bedömningen gjordes att det inte bör införas några särskilda bestämmelser om rätt till handikappanpassning av bostadslägenheter eller gemensamma utrymmen i hyresfastigheter. Mot den bakgrunden är jag inte beredd att nu ta initiativ till en översyn av frågan om bostadsrättshavares motsvarande rättigheter.
frs · GP12108 · 2001-11-01 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:108 om den vita käppens status har frågat socialministern om regeringen avser att ge den vita käppen högre status än den har så att den motsvarar en trafiksignal i lag eller i förordning, i likhet med polismans tecken. Arbetet i regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på frågan. Det är viktigt att trafikmiljön utformas så att den möjliggör att människor med funktionshinder, t.ex. synskadade, kan förflytta sig i trafiken på ett trafiksäkert sätt. Bl.a. bör miljön utformas så att synskadade ges möjlighet att korsa vägar och gator på ett säkert sätt. I trafiklagstiftningen har de funktionshindrades utsatta situation i trafiken beaktats genom att det i trafikförordningen anges att trafikanter ska visa särskild hänsyn mot bl.a. personer med någon form av funktionshinder. Dessutom torde den relativt nya bestämmelsen som innebär att förare av fordon har väjningsplikt mot gående som gått ut på eller som just ska gå ut på ett obevakat övergångsställe kunna bidra till att synskadade på ett säkrare sätt kan korsa gatan. När det gäller funktionshindrades situation i trafiken vill jag även hänvisa till den omfattande utvärdering av handikappolitiken inom hela transportområdet som regeringen beslutade om . Enligt vad jag erfarit kommer utvärderingen bl.a. att belysa hur den fysiska utformningen av trafikmiljön kan ha påverkat säkerheten för olika grupper av funktionshindrade. Utvärderingen ska redovisas senast . Det förslag till en ny trafikregel som tar upp i frågan skulle, som jag ser det, medföra en rad komplikationer av såväl praktisk som lagteknisk natur. Med hänsyn härtill är jag inte beredd att medverka till att införa en sådan regel. Jag vill även avvakta den utvärdering som beskrivits ovan innan några förslag till åtgärder presenteras. Visar den på påtagliga brister är dock regeringen självfallet beredd att vidta åtgärder i syfte att förbättra funktionshindrades situation i trafiken.
frs · GP12109 · 2001-11-01 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:109 om väntetiderna för cancerpatienter har frågat mig vilka åtgärder jag avser vidta för att säkerställa att det finns tillräckligt många patologer inom sjukvården. Den kritik som framförts från olika håll när det gäller brister i cancervården är oroande. Det är givetvis otillfredsställande om patienter tvingas vänta onödigt länge på provsvar för att kunna fastställa eller utesluta en cancerdiagnos, eller tvingas vänta på strålbehandling. pågår flera aktiviteter för att få en bättre bild av den rådande situationen samt för att förbättra kvaliteten i vården. regionala tillsynsenheter genomför en undersökning av patienternas upplevelser av cancervården. Dessutom pågår arbete med att ta fram nationella riktlinjer för cancervården, vilka kommer att presenteras . En förutsättning för att kunna bedriva god cancervård är givetvis att det finns läkare med adekvat kompetens, bl.a. patologer, i tillräcklig omfattning. Här har staten ett ansvar för att det grundutbildas läkare. Mot bakgrund av det ökande rekryteringsbehovet av läkare har därför också antalet platser vid läkarutbildningarna utökats kraftigt. Det är dock landstingen som ansvarar för att utlysa specialiseringstjänster, s.k. ST-tjänster, i en omfattning som motsvarar det planerade framtida behovet av läkare med specialistkompetens i klinisk verksamhet. Jag överväger avslutningsvis att uppdra åt att göra en studie som visar hur situationen ser ut när det gäller cancervården över hela landet. En sådan studie bör innefatta såväl väntetiderna till vård och behandling som den rådande personalsituationen.
frs · GP12111 · 2001-11-07 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:111 om persontrafiken mellan och har frågat mig vilka åtgärder jag är beredd att vidta för att upprätthålla fortsatta persontransporter med järnväg mellan och . En utgångspunkt i den svenska transportpolitiken är att interregionala nationella och internationella transporter ska bedrivas på kommersiella grunder utan statliga subventioner. Vilken trafik som ska bedrivas och i vilken omfattning är därför en fråga som beslutas av trafikansvariga och baseras på den faktiska efterfrågan. När det gäller nattågstrafiken Malmö@Berlin så har den varit föremål för diskussion . har beslutat lägga ned trafiken på grund av av bristande lönsamhet. Trafiken upprätthålls av SJ i samverkan med en privat tysk operatör. SJ vill dock utveckla trafiken och sätta in modern svensk vagnmateriel på sträckan. Detta har motarbetats från tysk sida med motiveringen att de svenska vagnarna inte uppfyller tysk standard. Den senaste utvecklingen i frågan tyder dock på att SJ kommer att få använda sin moderna materiel och därigenom höja trafikens attraktivitet. Svenska ambassaden i har agerat mycket aktivt i denna fråga. och ambassadens tjänstemän har i detta sammanhang haft ett nära samarbete. tar även upp problem med anslutningsresor till färjan . Denna typ av resor är i första hand en fråga för trafikhuvudmannen i och ligger därmed utanför regeringens ansvarsområde.
frs · GP12113 · 2001-11-01 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:113 om redovisning av koldioxidutsläpp har frågat mig om jag avser att vidta några åtgärder så att svenska börsföretag lämnar jämförbar information om sina koldioxidutsläpp. Klimatförändringar till följd av ökade utsläpp av s.k. växthusgaser på grund av mänsklig verksamhet är ett av de största globala miljöproblemen som mänskligheten står inför . Ingen annan miljöfråga påverkar på ett sådant genomgripande sätt alla delar av samhället. Det finns krav på redovisning av stora koldioxidutsläpp i den miljörapport som utövare av tillståndspliktig miljöfarlig verksamhet ska lämna till tillsynsmyndigheterna. Denna typ av redovisning görs dock på anläggningsnivå. Information på företags- och koncernnivå redovisas huvudsakligen i årsredovisningen och i koncernredovisningen. beslutade att införa ett krav på redovisning av miljöpåverkan i företagens förvaltningsberättelse genom ett tillägg i årsredovisningslagen (1995:1554). Dessa bestämmelser syftar till att kombinera redovisningen av miljöpåverkan från bl.a. tillståndspliktiga företags miljörapporter med redovisningen av de effekter som företagets miljöpåverkan har på företagets finansiella situation. Så har det t.ex. ansetts att konkreta uppgifter om utsläpp och avfall kan ha betydelse för bedömningar av om företaget längre fram kan påverkas av framtida utsläppsbegränsningar, efterbehandlingskrav eller krav på miljöinvesteringar. har utarbetat riktlinjer för hur bestämmelserna bör tillämpas. Området miljöredovisning utvecklas fortlöpande. Miljöindikatorer tas fram t.ex. inom EU:s frivilliga miljölednings- och revisionssystem (EMAS), vilket innebär att möjligheterna att på ett övergripande sätt jämföra miljöinformation ökar. Redovisning av växthusgaser har fått en ökad betydelse vid bedömningar av företagen generellt men också i förhållande till en eventuell handel med utsläppsrättigheter. Vidare blir det allt vanligare att företag gör en hållbarhetsredovisning med en redogörelse för vilka ekologiska, sociala och ekonomiska effekter företagets verksamhet har. Den av kommissionen utfärdade rekommendationen om redovisning, värdering och lämnande av upplysningar när det gäller miljöaspekter i företags årsbokslut och förvaltningsberättelser kan också förväntas få betydelse för en harmonisering av informationslämnande. Som svar på fråga vill jag säga att jag anser att redovisning av koldioxidutsläpp är en viktig åtgärd för att begränsa klimatpåverkan. En del arbete har därför redan genomförts för att åstadkomma en sådan redovisning. Regeringen avser dessutom att återkomma i denna fråga i den kommande klimatpropositionen.
frs · GP12114 · 2001-11-02 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:114 om flyktingsituationen i har frågat mig vad jag avser göra för att afghanska flyktingar ska kunna tas emot i och i andra EU-länder. har genom bl.a. ett engagemang i . Vi är med ett årligt stöd om en av de största givarna av humanitärt bistånd till . ger även ett betydande bidrag till UNHCR för regionala insatser för de afghanska flyktingarna. Totalt uppgår det svenska flyktingstödet genom UNHCR till nära . har ytterligare av de svenska biståndsmedlen avsatts för humanitär assistans till området. Det kan också nämnas att har sänt två experter till och för att inom FN:s system för katastrofutvärdering (UNDAC) utvärdera behovet av stöd och hjälp på plats. har också erbjudit UNHCR hjälp med registrering av afghanska flyktingar i . Sidas strategi är att rikta tyngdpunkten av den svenska hjälpen mot insatser inne i , detta för att förebygga svält och flyktingströmmar från de värst torkdrabbade områdena. Nya insatser kanaliseras genom OCHA, , , , IOM, Rödakorsrörelsen samt . UNHCR:s inställning har varit att finna långsiktiga lösningar på det afghanska flyktingproblemet genom insatser i regionen. står bakom denna bedömning. Om UNHCR bedömer att en tillfällig evakuering till länder utanför regionen skulle vara nödvändig för en del av de aktuella flyktingarna är berett att delta i en samlad internationell insats tillsammans med bl.a. andra EU-länder. Jag vill också nämna att i samråd med UNHCR överfört drygt 300 och planerar att överföra ca 260 utsatta afghaner som befunnit sig utanför och som varit eller är i behov av vidarebosättning.
frs · GP12116 · 2001-11-01 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:116 om svenska för invandrade läkare har frågat mig vad jag avser göra för att öka kvaliteten på undervisning och prövningen i svenska för invandrade läkare. har haft uppdrag att utforma och genomföra prov i svenska språket för utländska läkare . Detta har medfört att man byggt upp en god kompetens inom detta område. För att upprätthålla en hög kvalitet på provet sker dessutom kontinuerligt ett samråd mellan och . När det gäller den undervisning i svenska språket som ges av är det viktigt att göra klart att dessa kurser, som ges som stöd för att klara provet i svenska språket för utländska läkare, inte ges på uppdrag av . ansvar gäller endast själva språkprovet. Språkprovet består av flera delar, t.ex. hör- och läsförståelse samt diktamen. För att få en uppfattning om språkprovens utformning och relevans har låtit bl.a. och för utländska läkare ta del av provet. Enligt de uppgifter jag fått har dessa i huvudsak varit positivt inställda till proven. Jag har också fått veta att gör en översyn av språkprovet och dess relevans. Jag har mot bakgrund av detta inte för avsikt att vidta några åtgärder utan förutsätter att den översyn som pågår kommer att leda till förbättringar om det visar sig att sådana behövs.
frs · GP12117 · 2001-11-01 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:117 om arbetsmarknadssituationen i har frågat vilka åtgärder som jag planerar vidta för att påskynda arbetet med förslag till åtgärder för att rädda arbetstillfällen och skapa förutsättningar för nya arbeten i . Jag ser mycket allvarligt på det som händer i . I går, onsdag, var jag i med omnejd för att på plats skaffa mig en klarare bild av läget. Jag har fått veta att Arbetsförmedlingen i haft flera arbetsförmedlare på för kartläggning av samtliga uppsagda. Den kartläggningen är nu slutförd och resultatet är att cirka en femtedel av de berörda är i nytt arbete, utbildning eller praktik. Olika utbildningar och projekt är planerade för ytterligare en femtedel. Flera arbetsförmedlare är avdelade för att fortsättningsvis arbeta med de uppsagda i . Jag träffade bl.a. representanter för det lokala näringslivet och företrädare för olika sektorer inom kommunen. Vid mitt arbetsplatsbesök på Scania-Bussar framförde såväl arbetstagare som fackliga representanter stor oro för sin egen och bygdens framtid. Jag hade också ingående överläggningar med kommunledningen i om vad som skett och vad som synes vara på gång på arbetsmarknaden i . Jag förstår de som säger att nu befinner sig i ett chockliknande tillstånd, men jag ser en tydlig vilja att se framåt. För att minimera de negativa effekterna i och regionen är det nödvändigt att de företag som säger upp sin personal i det arbete som bedrivs tillsammans med de fackliga organisationerna, kommunen och tar ett ansvar för dem som förlorar sina arbeten. har i uppgift att koordinera andra berörda myndigheters insatser. Jag kommer givetvis att noga följa detta arbete. Arbetsmarknadspolitiken bygger på en organisation med en stark lokal förankring, men också ett regionalt perspektiv. Det vi nu behöver göra är att överväga om insatserna i samband med större varsel om uppsägningar och företagsnedläggningar kan effektiviseras ytterligare, utan att företagen tar detta till intäkt för att undandra sig sitt sociala ansvar. Regeringen har givit AMS ett uppdrag för en bättre samordning av de arbetsmarknadspolitiska resurserna. Avsikten är att säkerställa att nödvändiga resurser och kompetens görs tillgängliga för arbetsmarknadspolitiska insatser samt underlätta samverkan med övriga politikområden för att främja tillväxt av arbetstillfällen på orter som förlorar många arbetstillfällen.
frs · GP12118 · 2001-11-16 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:118 om mänskliga rättigheter och barnens rättigheter i har frågat mig vad jag avser göra för att stärka respekten för de mänskliga rättigheterna, inklusive barnets rättigheter, i och för att hindra inhumana straff för de personer som arresterats i i samband med fotbollslandskamper. Jag delar oro för att de personer som arresterats i samband med fotbollsmatcherna i riskerar oproportionella och grymma straff. Enligt konventionen om medborgerliga och politiska rättigheter får ingen utsättas för godtycklig arrestering eller annat godtyckligt frihetsberövande. Ingen får vidare utsättas för tortyr eller grym, omänsklig eller förnedrande behandling eller bestraffning. Därtill anger konventionen om barnets rättigheter att inget barn får olagligt eller godtyckligt berövas sin frihet. Gripande, anhållande, häktning, fängslande eller andra former av frihetsberövande av ett barn ska ske i enlighet med lag och får endast användas som en sista utväg och för kortast lämpliga tid. är part till båda dessa konventioner och därför skyldigt att efterleva dem. och EU är bekymrade över situationen för de mänskliga rättigheterna i . Det är därför som EU lägger fram en resolution om mänskliga rättigheter i i . Inför årets möte i generalförsamlingens tredje utskott ger EU särskilt uttryck för oro när det gäller pågående åtgärder mot press, arresteringar av parlamentariker, återupptagandet av offentligt spöstraff och förekomsten av stening som en form av dödsstraff. tar också regelbundet upp den bristande respekten för de mänskliga rättigheterna i under bilaterala samtal med iranska företrädare. Senaste skedde detta under ett samtal som jag hade med utrikesminister i . Det är min avsikt att både bilateralt och genom EU och FN fortsätta att ta upp dessa frågor med iranska företrädare.
frs · GP12119 · 2001-11-16 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:119 om misstänkt användning av BC-vapen har frågat mig vilka åtgärder jag är beredd att vidta för att få till stånd en internationell utredning om eventuella användning av B- och C-stridsmedel i . hänvisar till ett meddelande från nyhetsbyrån som uppgav att använt sig av B- och C-stridsmedel i anfallen mot . Denna uppgift dementerades av . Enligt Reuters härstammade uppgifterna från en tjänsteman vid talibanernas informationsdepartement. Som skriver handlar detta med all sannolikhet om desinformation i propagandasyfte. Med undantag av det nyhetstelegram som hänvisar till har, såvitt vet, ingen annan information av denna typ förekommit under hela den tid som den amerikanska aktionen i har pågått. Varken officiella eller inofficiella uppgifter, eller uppgifter i medier eller från frivilligorganisationer har förekommit. Det finns således ingenting som tyder på att informationen skulle vara sann. är part till såväl Genèveprotokoll som reglerar användningen av biologiska och kemiska vapen, som Konventionen om biologiska och toxinvapen och Konventionen om kemiska vapen som totalförbjuder dessa vapen. Vi har ingen anledning att tro att skulle bryta mot sina förpliktelser under dessa konventioner. avser således inte att vidta några åtgärder för att få till stånd en internationell utredning om påstådda användning av B- och C-stridsmedel.
frs · GP12121 · 2001-11-01 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:121 om har mot bakgrund av de organisationsförändringar som pågår inom frågat mig på vilket sätt jag kommer att verka för att regionala och lokala intressen ska kunna få inflytande i det nya . I den nya organisationen för , som koncernstyrelsen beslutade om , kommer att finnas sex regioner med ett regionkontor i varje region. Dessa regionkontor kommer att ha det samlade regionansvaret för bolagets personalutvecklingsfrågor. Dessutom ska dessa regionkontor ansvara för alla de intressentkontakter som finns på regional nivå, som t.ex. länsarbetsnämnder, kommuner och handikapporganisationer. De nuvarande regionala råden kommer att utvecklas och samarbetet med de av AMS länsvis inrättade delegationerna för arbetslivsinriktad rehabilitering avses förbättras. På det lokala planet kommer ett antal geografiska arbetsområden att skapas, 8@10 inom varje region, som med ökade resurser utifrån ett individperspektiv ska förbättra personalutvecklingsinsatserna. Här kommer arbetsförmedlingen, och kommunen att vara viktiga intressenter. Genom den nya organisationen finns det större förutsättningar för olika intressenter att på olika nivåer få ett inflytande i verksamheten. Mot bakgrund av detta kommer det regionala och lokala inflytandet att kunna förbättras.
frs · GP12122 · 2001-11-07 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:122 om skyddet för det kulturarvet har frågat mig om jag avser att verka för att skapa ett internationellt skydd av det kulturarvet. Inom har pågått ett arbete med att utarbeta en konvention om skydd av det kulturarvet. har aktivt deltagit i de expertmöten, informella möten och andra konsultationer som inbjudits till. mål har varit att stärka det internationella skyddet av det kulturarvet genom en enhälligt antagen konvention. antogs konventionen slutgiltigt av generalkonferens. behandlades frågan i kommission IV (kulturkommissionen), som beslöt att rekommendera generalkonferensen att anta konventionen. Eftersom det inte rådde enighet om konventionstexten fick frågan avgöras genom omröstning. Utfallet blev att 94 stater röstade för, 19 avstod och 5 röstade emot. I denna omröstning avstod från att rösta liksom ett stort antal länder som är aktiva i och västerhavet, bl.a. , , , , och . Av de nordiska staterna röstade och för konventionen och emot. Även Östersjöstaten röstade emot. Två frågor var avgörande för att enighet inte kunde nås. De rörde kuststatens jurisdiktion inom den exklusiva ekonomiska zonen och på kontinentalsockeln. Många stater ansåg att Unescokonventionens regler gick längre än vad som är tillåten kuststatsjurisdiktion enligt . Den andra frågan rörde statsfartygens ställning. Eftersom enighet inte kunde nås kommer flera stater sannolikt inte att ratificera konventionen, däribland stater som är aktiva i och västerhavet. Detta innebär att det kommer att finnas två olika juridiska regimer som kan komma i konflikt med varandra. Eftersom en konvention bara gäller mellan de som anslutit sig till konventionen kommer den inte att kunna tillämpas mot de stater som inte anslutit sig. har visat på vilka problem som kan uppstå i detta sammanhang. Det är mot denna bakgrund som valde att avstå i omröstningen. utesluter dock inte en framtida anslutning till konventionen om den får ett brett stöd av stater, särskilt de som är aktiva i . I avvaktan på detta är berett att ytterligare pröva möjligheterna till internationellt samarbete på regional nivå, som inom . kommer fortsatt att arbeta med den frågan.
frs · GP12123 · 2001-11-08 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:123 om tredimensionell fastighetsbildning har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att påskynda framtagandet av lagstiftning om tredimensionell fastighetsbildning. Jag vill inledningsvis tala om att jag håller med om att tredimensionell fastighetsindelning kan bli ett användbart instrument för att öka bostadsbyggandet, i synnerhet i storstads- och tillväxtregionerna. Däremot tror jag inte att tredimensionell fastighetsindelning i sig löser problemen med bostadsbristen. Genom ett införande av tredimensionell fastighetsindelning lägger vi ytterligare ett instrument till dem vi redan har. Med detta sagt vill jag ansluta till det som justitieministern tidigare framhållit, nämligen att frågan om tredimensionell fastighetsindelning är mycket komplicerad och kräver eftertanke. Arbetet med att ta fram nödvändiga förändringar i fastighetsbildningslagstiftningen är långt framskridet, däremot återstår en hel del inom det skatterättsliga området. De nuvarande reglerna i fastighetstaxeringslagen utgår från att indelningen i fastigheter sker genom avgränsningar i markplanet. Regelverket är inte anpassat till en indelning i tre dimensioner. Det är därför nödvändigt att närmare överväga vilka ändringar av fastighetstaxeringsreglerna som en tredimensionell fastighetsindelning nödvändiggör. Arbetet kommer att bedrivas skyndsamt. Jag vill emellertid understryka att det är fråga om komplexa frågeställningar. Det är viktigt att förändringarna inte blir något hastverk. Inte heller jag kan därför ge några utfästelser om när en proposition om tredimensionell fastighetsindelning kan läggas fram. Inriktningen är dock att det ska ske .