ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
frs · GO12587 · 2001-02-15 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:587 om åtgärder mot kadmium har frågat mig om vilka åtgärder jag avser att vidta för att komma till rätta med kadmiumproblemet. Kadmium är en mycket farlig metall som kan ge skador på njurar och skelett. Nuvarande intag ligger i vissa fall nära den nivå som kan ge skador på människor. I gäller i det närmaste ett totalförbud mot användning av kadmium som tillsats i plast, för ytbehandling eller som färgämne. Vidare har ett gränsvärde för kadmium i handelsgödsel. Därutöver finns ett ekonomiskt incitament att minska mängden kadmium i handelsgödsel genom en skatt på kadmiuminnehållet i dessa gödselmedel. Tillförsel av kadmium till har minskat kraftigt , vilket främst beror på sänkta halter i handelsgödseln. Användningen av kadmium i batterier har minskat kraftigt i på grund av införandet av en miljöavgift på dessa batterier . Regeringen har beslutat om propositionen 2000/01:65 Kemikaliestrategi för giftfri miljö. Proppositionen är framtagen i samarbete med och . I denna föreslår regeringen bl.a. att nyproducerade varor ska så långt möjligt vara fria från kadmium . Kadmium ska inte heller användas i produktionsprocesser om inte företaget kan visa att hälsa och miljö inte kan komma till skada. Redan befintliga varor som innehåller kadmium ska hanteras på ett sådant sätt att ämnena inte läcker ut i miljön. Årtalet har valts så att industrin ges skälig tid för omställning. Befintliga varor med lång livslängd måste hanteras på ett sådant sätt att ämnena inte läcker ut i miljön eller kan förorsaka exponering av människor. Regeringen anger vidare i propositionen att ett insamlande av och stopp för fortsatt användning av vissa sådana varor bör övervägas. Inom EU verkar regeringen för ett förbud mot användning av kadmium och för detta behöver reglerna i begränsningsdirektivet samt batteridirektivet ändras. Regeringen fortsätter att verka för att ett gränsvärde för kadmium i fosforgödsel införs i EG-rätten. Inom FN:s ekonomiska kommission för finns en konvention om långväga gränsöverskridande luftföroreningar. Under konventionen finns bl.a. ett protokoll om tungmetaller. Protokollet syftar till begränsningar av utsläpp och förekomst av vissa tungmetaller däribland kadmium, vilka kan ge upphov till långväga gränsöverskridande luftföroreningar. Regeringen avser att verka för att konventionen kompletteras med ett övergripande mål om att punktutsläpp och diffusa utsläpp av farliga ämnen upphör . Därutöver verkar regeringen för att tungmetallprotokollet utvidgas för att ytterligare minska den långväga luftspridningen av kadmium. På global nivå har styrelsen för FN:s miljöprogram () beslutat om en global utvärdering av miljöpåverkan från kvicksilver. Ett beslut om åtgärder ska övervägas av . I detta sammanhang ska beslut tas om behov av utvärderingar av andra tungmetaller, exempelvis kadmium. fattade också beslut om att utvärdera behovet av en global kemikaliestrategi, vilket ska redovisas . En rad åtgärder för att successivt eliminera användningen av kadmium är således redan vidtagna.
frs · GO12588 · 2001-02-07 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:588 om kommunernas efterlevnad av konventionen om barns rätt har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att tillse att konventionen om barns rätt följs av landets kommuner. Frågan har ställts med hänvisning till att planerar att förändra sin bostadsförmedling så att avgift för kötid tas ut och alla i kön behandlas lika, vilket innebär att en barnfamilj kan få förtur. Den lagstiftning om kommunernas bostadsförsörjningsansvar som trädde i kraft , innehåller bl.a. en möjlighet för en bostadsförmedling som förmedlar lägenheter i turordning efter kötid att ta ut en köavgift. Av lagtexten framgår att ett begränsat antal lägenheter ändå får fördelas enligt ett förturssystem. Lagen innehåller inte några särskilda krav i fråga om vilka förturer som ska få medföra ingrepp i den normala turordningen efter kötid. Det kan t.ex. vara fråga om fall där en enskild tillhandahålls en bostad i form av bistånd enligt socialtjänstlagen. Även förturer som medges på annan grund, såsom till barnfamiljer är möjliga. Sammanfattningsvis innebär inte nämnda lagstiftning några hinder för en bostadsförmedling som så önskar att fördela ett visst antal lägenheter enligt ett förturssystem till barnfamiljer. Jag vill också framhålla att regeringen i en skrivelse till lämnat en redogörelse för barnpolitiken i med utgångspunkt i FN:s konvention om barnets rättigheter. Där framgår att medvetenheten om konventionens innehåll och möjligheter ökat i kommunerna . Många kommuner uttrycker dock fortfarande ett stort behov av stöd i arbetet med att omsätta konventionen i praktiken. har mot denna bakgrund i samverkan med ett antal kommuner initierat ett fördjupningsarbete för att lyfta fram de metoder som är mest effektiva för att konventionen ska få ett ännu större genomslag ute i kommunerna. Ett viktigt metodutvecklingsarbete är att kommunerna utvecklar instrument för att bedöma konsekvenser av olika beslut ur ett barnperspektiv och att dessa beslut sedan utvärderas i efterhand.
frs · GO12589 · 2001-02-07 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:589 om begränsningar i rätten att sälja tobak har frågat mig om vad jag avser att göra för att införa begränsningar i rätten att sälja tobak som ett led i arbetet mot rökningen bland ungdomar. har i sitt slutbetänkande Hälsa på lika villkor (SOU 2000:91) lämnat vissa förslag till lagändringar på tobaksområdet. Ett av förslagen innebär införandet av ett licensieringssystem för tobaksförsäljning. Ett annat förslag behandlar rökfria serveringsmiljöer och tar sikte inte minst på att tobaksrökning är ett påtagligt inslag i de kafémiljöer där ungdomar vistas. Dessa förslag är föremål för remissbehandling. Jag avser att återkomma till bl.a. med anledning av förslag.
frs · GO12590 · 2001-02-07 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:590 om OECD-granskning av regelförenklingsarbetet har frågat mig när jag kommer att lämna in en ansökan till för en oberoende granskning av det svenska regelförenklingsarbetet. arbetar sedan en följd av år med regelförenkling. Det handlar bl.a. om metoder för regelanalys, utveckling av checklistor och erfarenhetsutbyte för att förbättra arbetet med nya och förändrade regler. Regeringen har i sin skrivelse till (1999/2000:148) redovisat sin avsikt att anmäla sitt intresse för en oberoende granskning av det svenska arbetet med enklare regler. Detta som komplement till de egna uppföljningar som regeringen avser genomföra. Den nu pågående OECD-genomgången omfattar fyra länder och avslutas under innevarande år. Nästa omgång påbörjas och avrapporteras . kommer att ansöka till om att vara ett av de fyra länder som studeras /2003. Beslut är att vänta i slutet av detta år.
frs · GO12591 · 2001-02-07 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:591 om att kustsamhällen avfolkas har frågat statsrådet vilka åtgärder han avser att vidta för att förhindra en utveckling som innebär att den ursprungliga befolkningen i de kustnära områdena i får svårt att bo kvar på grund av förmögenhets- och fastighetsskatten. Arbetet i regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på frågan. Jag har besvarat ett flertal frågor om fastighetsskatten i de kustnära områdena. Svaret på fråga skiljer sig inte från vad jag tidigare svarat. har som bekant, i enlighet med regeringens förslag i budgetpropositionen, beslutat om sänkningar av fastighetsskatten samt en höjning av fribeloppet i förmögenhetsbeskattningen. Syftet med dessa åtgärder är bl.a. att begränsa effekten av återgången till det årliga omräkningsförfarandet i fastighetstaxeringen. Regeringen avser därutöver att presentera ett förslag till en begränsningsregel för fastighetsskatten. Syftet med bestämmelsen är att begränsa uttaget av fastighetsskatt för småhusägare som har låga inkomster och är bosatta på fastigheter med höga taxeringsvärden. En begränsningsregel kommer att få störst betydelse i de områden, däribland vissa kustområden, där fastighetspriserna ökat mest. Den skulle därmed kunna bidra till att förhindra en sådan utveckling som befarar.
frs · GO12593 · 2001-02-07 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:593 om transportlänkar över har frågat mig vilka åtgärder jag avser vidta för att upprätthålla flera transportlänkar över . Först vill jag göra ett par klarlägganden. Något direkt statligt stöd lämnas inte till finansieringen av bron vad gäller vägtrafiken. Finansieringen sker via lån som konsortiet har tecknat. Det är dessutom konsortiet som ensamt har rätt att fastställa taxorna för vägtrafiken på Öresundsförbindelsen. Det framgår av avtalet mellan och om en fast förbindelse över . I avtalet och i tilläggsprotokoll anges principer som ska gälla när konsortiet beslutar om taxorna. En av principerna är att nivån för färjetaxor vid Helsingborg@Helsingör ska vara en utgångspunkt vid fastställande av taxorna för vägtrafiken. Färjerederierna kan däremot när som helst ändra sin prissättning. Min uppfattning är att Öresundsbrokonsortiet inte har gjort någon prisjustering som frångår principen om färjetaxorna eller någon annan princip, vilket gäller också de prisjusteringar konsortiet genomfört . Skulle konsortiet frångå gällande principer är det en gemensam fråga för och regeringar att överväga vilka åtgärder som behöver vidtas. Att resandevolymerna minskar på färjelinjer är självklart när en närliggande fast förbindelse byggs. Jag anser att denna minskning av resandevolymerna på färjelinjen Helsingborg@Helsingör är en naturlig följd av en ny konkurrenssituation i regionen. Detta föranleder inte någon åtgärd från min sida. En statlig intervention skulle störa den fria konkurrensen.
frs · GO12594 · 2001-02-07 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:594 om hamnar har frågat mig vilka åtgärder regeringen är beredd att vidta för att främja en ökad konkurrensneutralitet vid godstransporter med järnväg eller sjöfart. Frågeställaren hävdar dels att farledsavgifterna på ett felaktigt sätt finansierar regionalpolitiska satsningar, dels att de utgör en konkurrensnackdel i förhållande till järnvägstransporter över . Inledningsvis vill jag påpeka att godstransporterna är till för kunderna. Ur deras synvinkel är det positivt om det finns flera olika konkurrenskraftiga transportalternativ i . Jag vill framhålla att regeringen arbetar för att det ska råda likvärdiga konkurrensförutsättningar mellan olika transportslag. Detta är en av grundstenarna i det transportpolitiska beslutet . Det är dock viktigt att komma ihåg att konkurrensneutralitet inte nödvändigtvis innebär att avgifterna ska vara lika för olika transportlösningar. Rättvis konkurrens uppnås om skatter och avgifter för alla transporter speglar de samhällsekonomiska marginalkostnader som transporterna ger upphov till. En översyn inom området har, på uppdrag av regeringen, gjorts av . Rapporten kom och visar att det inte är självklart att dagens farledsavgifter är orimligt höga. De miljökostnader sjöfarten ger upphov till är alltså betydande. Ett övergripande mål för transportpolitiken är att säkerställa en samhällsekonomisk effektiv och långsiktigt hållbar transportförsörjning för både medborgare och näringsliv i hela landet. Sjöfart ska alltså kunna bedrivas året runt i svenska vatten och på samtliga svenska hamnar av betydelse. För att detta ska vara möjligt bedöms storleken på farledsavgiften enligt samma kriterier över hela landet. är den myndighet som svarar för att farlederna är säkra och funktionella. Det är riktigt att Skånehamnarna betalar mer i förhållande än t.ex. hamnarna i för farledshållning men regeringen har bedömt att eventuella snedvridningseffekter blir begränsade. I övrigt hänvisar jag till Godstransportdelegationens arbete som kommer att presentera sina slutsatser . Godstransportdelegationen tillsattes av regeringen och har till uppgift att öka samverkan mellan godstransportsystemets aktörer och staten samt att förtydliga statens roll i detta system. Delegationen ska också följa utvecklingen på godsområdet, utveckla ett trafikslagsövergripande synsätt med syftet att effektivisera godstransportsystemet samt göra det säkert och ekologiskt hållbart. Det kan också tilläggas att arbetar aktivt inom EU med att stödja en integrering av det internationella transportsystemet vilket inkluderar gemensamma principer för infrastrukturavgifter. Dessa åtgärder syftar bl.a. till att åstadkomma en rättvis konkurrenssituation genom att utforma och harmonisera tillämpningen av gemensamma regelverk för yrkesmässig trafik inom samtliga transportslag.
frs · GO12595 · 2001-02-07 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:595 om och patientperspektivet har frågat mig vilka åtgärder jag ämnar vidta för att en ny tillsynsmyndighet bildas som har till syfte att alltid värna patient- och individperspektivet i första hand och som frikopplas från dagens Socialstyrelse. Bakgrunden till frågan är en rapport, Vårt perspektiv på , som tagits fram av en arbetsgrupp som tillsatts på initiativ av generaldirektör . Arbetsgruppens uppdrag har varit att kritiskt granska hur tillämpar patient-/klient-/anhörigperspektivet i sitt interna arbete som rör säkerhet och kvalitet m.m. Arbetsgruppen konstaterar i sin rapport att ofta brustit när det gäller att anlägga ett patient-/klient-/anhörigperspektiv i sitt arbete och rekommenderar därför åtgärder för att åstadkomma förbättringar. Enligt uppgift från kommer man nu att arbeta vidare med detta. Jag har inte för avsikt att lägga förslag om en särskild tillsynsmyndighet för dessa frågor. Jag har förtroende för att i sitt tillsynsarbete aktivt arbetar för att i större utsträckning beakta hur patienter, klienter och anhöriga upplever vården, vilket inte minst initiativet att tillsätta ovan nämnda arbetsgrupp visar.
frs · GO12596 · 2001-02-07 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:596 om brandsäkerhet för kulturbyggnader och museer har frågat mig på vilket sätt regeringen förvissar sig om att statens kulturbyggnader och museer har en hög brandsäkerhet. I frågan konstateras att staten inte försäkrar sin egendom. Det är i princip riktigt. Reglerna om det statliga försäkringssystemet finns i förordningen (1995:1300) om statliga myndigheters riskhantering. Av denna förordning framgår bl.a. att alla statliga myndigheter (inklusive de museer som är myndigheter) ska göra riskanalyser och vidta skadeförebyggande åtgärder. Myndigheterna får enligt förordningen teckna försäkring hos Kammarkollegiet men inte hos enskilda försäkringsbolag. Kammarkollegiet har i uppdrag att driva ett internt försäkringssystem inom staten, med syftet att myndigheterna ska kunna teckna de försäkringar de har behov av och är skyldiga att hålla. Den bärande principen för detta system är att det för staten som helhet är ekonomiskt fördelaktigare att behålla de risker man har finansiell förmåga att bära, än att myndigheterna köper externa försäkringar för dessa risker. Genom att staten inte försäkrar sin egendom menar att det inte finns någon försäkringsgivare som kontinuerligt i eget intresse förvissar sig om brandsäkerheten. Jag känner mig dock förvissad om att de myndigheter som förvaltar såväl kulturbyggnader som museisamlingar har eget intresse av att bevara och trygga dessa från såväl brand som andra olyckor. Risken för brand går dock aldrig att helt eliminera. Frågan om hur skyddet för både brand och stölder kan förbättras följs därför fortlöpande av vad gäller våra myndigheter. Diskussionen om brandsäkerheten i våra kulturbyggnader aktualiseras för övrigt genom en konferens som arrangeras av ett europeiskt nätverk, där bl.a. och Kammarkollegiet ingår.
frs · GO12597 · 2001-02-07 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:597 om bevarande av veteranbåtar har frågat mig vilka åtgärder jag är beredd att vidta för att veteranbåtar ska kunna bevaras. Jag delar uppfattning att äldre motorbåtar och segelbåtar är en värdefull del av vårt kultur- och industrihistoriska arv som det är angeläget att skydda och bevara. ska avsätta till stöd, råd och bevarande av historiskt värdefulla segelfartyg. Enligt vad jag inhämtat från avser även myndigheten att under innevarande år påbörja en kulturhistorisk klassificering av skepp, som är tänkt ska leda till ökad kunskap inom området. Vidare har redovisat att det finns ett aktivt samarbete med olika intresseföreningar och ideella föreningar då det gäller olika fartygsfrågor, däribland angelägenheter som rör veteranbåtar. Regeringen gör en bred satsning på det industrihistoriska kulturarvet under åren 1999@2001. I direktiven för Delegationen för industrisamhällets kulturarv anges bl.a. att satsningen ska genomföras så att insatser från t.ex. industriminnesföreningar och kommunikationshistoriska föreningar uppmärksammas (dir. 1999:60). har fått särskilda medel för en satsning på arbetslivsmuseer. Enligt förordningen (2000:1078) om bidrag till arbetslivsmuseer får stöd lämnas för särskilda insatser som syftar till att bevara och bruka industrisamhällets kulturarv, vilket innebär att olika intressenter inom området kan ansöka om bidrag. När det gäller skyddet av veteranbåtar vill jag framhålla att svenska transportmedel som är äldre än och har ett värde enligt förordningen (1988:1188) om kulturminnen m.m. inte får föras ut ur landet utan tillstånd från Stiftelsen .
frs · GO12598 · 2001-02-07 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:598 om utbyggnad av vägnätet runt har frågat vilka åtgärder hon avser att vidta för att åstadkomma en utbyggnad av vägnätet runt i syfte att minska transporterna med farligt gods genom huvudstad. Eftersom jag är ansvarigt statsråd för transporter och infrastruktur besvarar jag frågan. Jag vill först säga att aktivt har arbetat med att minska antalet platser i staden som hanterar olika typer av farligt gods. Det gäller t.ex. bensinstationer och olika typer av verkstäder som successivt omlokaliserats till stadens ytterområden. I länet finns ett rekommenderat vägnät för transporter av farligt gods. Det har valts ut bl.a. med tanke på hur störningskänslig omgivningen skulle vara för eventuella olyckor. Eftersom det i huvudsak saknas kringfartsleder i går de rekommenderade vägarna tyvärr även i störningskänslig miljö. Just nu byggs , men även andra förbättringar av transportsituationen i är angelägna. Ofta framförs kritik mot att det saknas pengar till utbyggnader. Men det finns också en brist på regional enighet om vilka tekniska eller andra lösningar som ska väljas för att åstadkomma bättre vägar eller spår. Därför har regeringen beslutat tillsätta en särskild kommitté som i nära samråd med lokala och regionala aktörer ska arbeta för en förbättring av transportsituationen i .
frs · GO12599 · 2001-02-09 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:599 om kosovoalbaner i serbiska fängelser har frågat mig på vilket sätt regeringen under EU-ordförandeskapet tänker ta upp frågan om de fängslade kosovoalbanerna i serbiska fängelser, samt om försvunna kosovoalbaner i "icke-officiella" fängelser i . I samband med 1999 fängslades ett stort antal kosovoalbaner i . Detta gjordes utan rättegång eller efter summariska rättegångar. Som mest var omkring 2 000 kosovoalbaner fängslade. finns närmare 700 kosovoalbaner i serbiska fängelser. Av dessa är ett hundratal dömda för vanliga brott och alltså inte politiska fångar. Omkring 400 är åtalade eller dömda för "terrorism" och omkring 200 är åtalade eller dömda för andra "politiska brott". Den jugoslaviska regeringen presenterade ett förslag till amnestilag som planeras antas . Denna lag omfattar alla kosovoalbanska politiska fångar utom de omkring 400 som åtalats eller dömts för "terrorism". President har förklarat att dessa 400 fall ska prövas på nytt i , i syfte att få till stånd ett snabbt frisläppande. har sagt att han är medveten om de juridiska tillkortakommanden som präglat dessa individers frihetsberövande. utfärdade EU en deklaration med vädjan till myndigheterna i om att möjligt frige kvarvarande kosovoalbanska politiska fångar. Detta har också både statsministern och jag själv tagit upp med jugoslaviska företrädare. Jag vill understryka att EU kommer att fortsatt verka i denna fråga tills dess att den är slutgiltigt löst. I sammanhanget vill jag även framhålla regeringens stöd för det arbete som utförs av MR-kommissariens särskilde sändebud för frihetsberövade personer i samband med Kosovokrisen, ambassadör . Vad gäller frågan om försvunna kosovoalbaner i "icke-officiella" fängelser i kan sägas att det internationella samfundet, och inte minst , gör stora ansträngningar för att fastställa sanningshalten i dessa rykten. har inte ett enda "icke-officiellt" fängelse upptäckts. Internationella bedömare anser att det är osannolikt att personer som försvann under Kosovokrisen är vid liv i "icke-officiell" fångenskap, både i och i Kosovo.
frs · GO12600 · 2001-02-07 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:600 om regelverket för företag har frågat mig vad regeringen avser att vidta för åtgärder för att uppfylla löftet om att "tydligt minska regelverkens administrativa börda för småföretagen". Inledningsvis kan jag nämna att regeringen i flera väsentliga avseenden har tillstyrkt de förslag som Småföretagsdelegationen lade fram. Regeringen har t.ex. påbörjat införandet av individuella kompetenskonton, förbättrat möjligheterna att göra avsättningar till periodiseringsfond, förbättrat informationen för småföretagare och genomfört hela det paket av åtgärder som delegationen föreslog för att förstärka det mer systematiska arbetet med regelförenkling. Simplexenheten övervakar numera att samtliga nya eller förändrade regelförslag som kan ha effekter av betydelse för småföretagare underställs en särskild konsekvensanalys. har Simplexenheten inriktat sitt arbete på , men fr.o.m. kommer även insatser hos myndigheterna och utredningsväsendet att prioriteras, bl.a. genom utbildningsinsatser. När det gäller förenklingar av den befintliga regelmassan kommer skattelagstiftning, miljölagstiftning och arbetsrättslagstiftning i första hand att prioriteras. Som ett led i detta arbete har regeringen fattat beslut om en översyn av semesterlagen ur förenklingssynpunkt. Regeringen har också tillsatt en utredning för att se över de s.k. 3:12-reglerna för fåmansföretag och för att pröva olika möjligheter att underlätta generationsskiften i företag. Jag kan även nämna att den av regeringen tillsatta utredningen för ökad hälsa i arbetslivet, som har det överordnade motivet att minska den arbetsrelaterade ohälsan, även har till uppgift att föreslå förenklingar av nuvarande system. Samtliga förslag som utredningen lämnar kommer dessutom att föregås av en särskild konsekvensanalys för att utröna förslagens effekter för små företag. Parallellt med denna utredning pågår även en studie inom som ska belysa de nya anställningsformerna i gränssnittet mellan egenföretagande och anställning, där bl.a. konsekvenserna av de sociala trygghetssystemen kommer att studeras. Den genomförda omstruktureringen av de statliga myndigheter som är viktiga för småföretagens villkor ska leda till en bättre samordning och en effektivare och tydligare myndighetsstruktur gentemot företagen och andra intressenter. I detta sammanhang kan även nämnas projektet som tillbaka drivs i samarbete mellan () och (). Kontakt-N är en gemensam Internetportal för PRV och RSV där det ska räcka att lämna sina uppgifter en gång vid registrering av företag. RSV kommer även att påbörja en försöksverksamhet där en grupp företag erbjuds möjlighet att gratis lämna in sin månatliga skattedeklaration via Internet. kan vi konstatera att mycket återstår att göra inom regelförenklingsområdet. Simplexenhetens arbete har, som jag nämnde tidigare, varit inriktat på de nya och ändrade regler som beslutas inom . Fr.o.m. kommer dock arbetet att bli mer offensivt gentemot myndigheter och befintlig lagstiftning. Att förbättra förutsättningarna för ett växande näringsliv är en långsiktig och kontinuerlig process, och jag kommer att arbeta vidare med dessa frågor.