ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · GP1117 · 2001-09-21 00:00:00 — Fråga 2001/02:17 av () till statsrådet om statsbidragen till friskolor kommun har ansökt om att få del av de statliga medel som specialdestineras till kommuner som vill öka sin bemanning inom skolan. Enligt lär gå miste om dessa extra pengar då anser att kommunen i sin prioritering valt att säga upp 92 lärare. De friskolor i som har prioriterat tilldelade medel annorlunda, har inte gjort några personalneddragningar, och ser gärna att kvaliteten i skolorna kan öka än mer. Då en kommuns skolväsende prioriterar sin budget på ett sätt och den fristående skolan i samma kommun på ett annat reses frågan om den fristående skolan själv kan komma i åtnjutande av de s.k. Wärnerssonpengarna. Mot bakgrund av ovanstående vill jag ställa följande fråga till skolministern: Vilka åtgärder avser statsrådet vidta så att en fristående skola, i en kommun där personalminskningar skett, ändå ska kunna ta del av de statliga extrapengarna?
fr · GP1118 · 2001-09-21 00:00:00 — Fråga 2001/02:18 av () till statsrådet om bomässan i konkurs Det är med stigande förvåning man följer spelet kring Bo01 i tidningarna . Skandalerna avlöser varandra. Inte minst mot bakgrund av Bo01 måste liknande gigantiska satsningar på bomässor ifrågasättas. I stort sett har samtliga av staten och kommuner genomförda bomässor kostat skattebetalarna stora summor pengar. Att nu Bo01 dessutom begärs i konkurs illustrerar med all önskvärd tydlighet det fullständiga misslyckandet. Att staten har ett ansvar för detta misslyckande är helt klart, eftersom staten i grund och botten är ägare till bomässorna via och vissa kommuner. Att staten som ägare inte tar sitt ansvar är under all kritik. Bland de drabbade av bomässans konkurs finns ett femtiotal mindre företag, som inte får betalt för sin nedlagda tid och sina levererade varor. Många av dessa företag kan själva hamna i situationen att de på grund av utebliven betalning från Bo01 måste gå i konkurs. Det minsta man kan begära är att staten håller dessa företag skadeslösa. Mot bakgrund av ovanstående vill jag ställa följande fråga till statsrådet: Vilka åtgärder avser statsrådet vidta för att reda ut statens ansvar och se till att skattebetalare och småföretagare inte ska behöva bli ekonomiskt drabbade av eventuella framtida evenemang som bomässor etc.?
fr · GP1119 · 2001-09-21 00:00:00 — Fråga 2001/02:19 av () till justitieminister om lagen om könsstympning ställde jag en fråga till justitieministern om vilka åtgärder han avser vidta för att se till att lagen om könsstympning efterlevs. fick jag ett svar av barn- och familjeministern som i allt delar min uppfattning att könsstympning är ett brott, att det är kränkande och att det är ett ingrepp på barns hälsa. I svaret redovisas vidare att har en lagstiftning på området, att den skärpts och att det främst är en uppgift för rättsväsendets myndigheter att tillämpa lagen. Slutligen framhåller barn- och ungdomsministern att: "Vi måste fordra att gällande lagstiftning följs framför allt därför att den kränkning dessa barn utsätts för är så allvarlig." har stiftat lagar när det gäller könsstympning, det är en uppgift för rättsvårdande myndigheter att tillämpa lagarna. Jag fick inte svar på min fråga vilka åtgärder justitieministern avser vidta för att beivra brotten och eftersom dessa brott, som alltså "är en allvarlig kränkning av barn och ingrepp på barns hälsa", försiggår trots lagen. Därför upprepar jag min fråga: Vilka åtgärder avser justitieministern vidta för att beivra dessa brott?
fr · GP112 · 2001-09-19 00:00:00 — Fråga 2001/02:2 av () till utrikesminister om aidsvården i Utbredningen av aids är ett hot mot generationer av människor i flera länder i världen. Ett av de hårdast drabbade länderna är . Enligt statistiken finns 4,7 miljoner hivsmittade sydafrikaner. Den styrande regimen med president i spetsen tar tyvärr inte problemet på tillräckligt allvar. Flera kontroversiella uttalanden har kommit från om vad som orsakar aids. Dessa har konsekvent fördömts både av experter och människorättsorganisationer. har även givit sin hälsominister i uppdrag att se över aidsvården i landet som han befarar är för omfattande. Med regimens passivitet inför problemet riskerar miljontals människor att dö i sjukdomen utan att få tillbörlig hjälp. Det är viktigt att omvärlden framför att måste ta itu med problemet. Hur avser utrikesministern agera för att markera för regeringen i att den måste ta itu med aidsfrågan på allvar?
fr · GP1120 · 2001-09-21 00:00:00 — Fråga 2001/02:20 av () till näringsminister om kustfyrar Vi känner alla till namnen: Ursholmen, Koster, , Nidingen, osv. hela runt till Rödkullen vid finska gränsen. De nämns i radio i samband med sjörapporten som varande fyrar. var det små samhällen vid varje fyrplats där också fiskare och båtfolk sökt och söker sjölä. är de flesta fyrar automatiserade och utan bemanning och daglig tillsyn. Väderleksförhållandena utsätter de gamla fyrarna för stora påfrestningar @ en del är bortom all räddning. En anrik del av vår historia håller bokstavligen på att rasa i havet. Vilka åtgärder avser näringsministern vidta för att rädda kustfyrarna?
fr · GP1121 · 2001-09-21 00:00:00 — Fråga 2001/02:21 av () till utrikesminister om mänskliga rättigheter i har uttryckt oro för att palestinska fångar utsatts för tortyr och misshandel av israeliska myndigheter. Som exempel: greps advokaten 'awi på väg hem från en semester med sin familj. Det har rapporterats att han förhörs av den israeliska säkerhetstjänsten och att han varken haft möjlighet att träffa sin advokat eller sin familj. Därmed ökar risken för att han utsätts för tortyr och misshandel. 'awi kan vara en samvetsfånge som blivit gripen i samband med människorättsarbete, anser . Mycket pekar på det. Vidare kräver Amnesty att de israeliska myndigheterna och ovillkorligt friger 'awi. Medan mycken uppmärksamhet riktats mot terroraktionen mot i har israeliska myndigheter gått till hårdare angrepp på palestinierna i de ockuperade områdena. Det är inte osannolikt att israeliska myndigheter under denna bristande uppmärksamhet på vad som sker med palestinierna begår brott mot mänskliga rättigheter. Det är väl känt att israeliska myndigheter bryter mot , trots att man själv undertecknat den, och att israeliska domstolar har en ambivalent hållning när det gäller vad man kallar "förhör under visst fysiskt tryck". Jag vill fråga utrikesministern: Avser utrikesministern att vidta åtgärder för att få att följa och upphöra med MR-brott av ovannämnda slag?
fr · GP1122 · 2001-09-25 00:00:00 — Fråga 2001/02:22 av () till kulturminister om svensk litteratur till Hus Hus på , och och på är viktiga institutioner i det nordiska samarbetet. De är naturliga mötesplatser som förmedlar nordisk kultur. Bland mycket annat finns där bibliotek som presenterar nordisk litteratur. Som för de flesta andra institutioner sätter de ekonomiska ramarna gränser för vilket utbud man kan ge. Inte minst gäller det bibliotekens möjligheter att göra inköp av ny, aktuell litteratur. De svenska folkbiblioteken förses fortlöpande, och utan kostnad, med ett exemplar av varje bok som fått kvalitetsstöd för sin utgivning. Det är en garant för att biblioteken kan presentera det nya. Det vore önskvärt att biblioteken på Hus fick samma förmån. gör redan så och de övriga nordiska länderna borde följa deras exempel. Jag vill fråga kulturministern på vilket sätt hon kan medverka till att den nyutgivna svenska litteraturen ställs till Hus förfogande.
fr · GP1123 · 2001-09-25 00:00:00 — Fråga 2001/02:23 av () till näringsminister om SJ och trafiksäkerheten kom beskedet att vd för avgått. Orsaken sades vara att vd:n och ägarna (staten) inte hade samma uppfattning om vilken kontroll bolaget ska ha över tågtrafikens säkerhet. Jag finner att denna konflikt är synnerligen allvarlig. Säkerheten på våra tåg får inte äventyras och det borde vara en självklarhet att staten som ägare till SJ kan sätta större krav på den entreprenad, Euromaint, som sköter underhållet och kontrollen av SJ:s tåg. Med hänvisning till det anförda skulle jag vilja ställa följande fråga till näringsministern. Vilka åtgärder avser näringsministern att vidta för att garantera säkerheten i samband med underhåll och kontroll av SJ:s tåg?
fr · GP1124 · 2001-09-25 00:00:00 — Fråga 2001/02:24 av () till justitieminister om felaktigt utfärdade parkeringsböter Det förekommer att bilar parkerade med handikapptillstånd felaktigt erhåller parkeringsböter på grund av att parkeringsvakterna ej noterat befintligt handikapptillstånd. Detta medför problem för bilägaren genom att och polismyndighet kräver att betalning ska ske före handläggning av ärendet. Detta även vid överklagande. I de fall den felaktigt bötfällde ej betalar utfärdade böter går ärendet vidare till kronofogden och summan stiger samt betalningsanmärkning uppstår. Med anledning av ovanstående undrar jag vilka åtgärder justitieministern avser att vidta för att personer med handikapptillstånd ej ska drabbas av extra kostnader samt betalningsanmärkningar vid felaktigt utfärdade parkeringsböter.
fr · GP1125 · 2001-09-25 00:00:00 — Fråga 2001/02:25 av () till jordbruksminister om hanteringen av djur på svenska slakterier I går, , kunde jag i programmet Kalla Fakta se upprörande bilder på vanvård av djur från några av våra svenska slakterier. Grisar som sparkades, blev slagna och dragna i svansen. Flera av slakterierna bryter också mot lagen och bl.a. slaktar dräktiga kor med kvar till kalvning. har vi kunnat följa reportage i medierna om vanvård av djur från andra europeiska länder och vi i har upprörts av detta. ser vi liknande förhållanden även här i . Detta är inte acceptabelt. Avser ministern vidta några åtgärder så att djur inte vanvårdas på våra svenska slakterier?
fr · GP1126 · 2001-09-26 00:00:00 — Fråga 2001/02:26 av () till näringsminister om omställningsarbetet Den centrala omställningsgruppen, som bildades för att hantera frågor med anledning av regementsnedläggningar, ska upphöra /02. Det återstår dock en hel del frågor av omställningskaraktär efter detta datum, inte minst i till följd av nedläggningen av Garnison. Med anledning av detta vill jag fråga näringsministern vilka åtgärder han avser att vidta för att omställningsarbetet kan fortsätta eller tills de utlovade statliga jobben är tillsatta.
fr · GP1127 · 2001-09-26 00:00:00 — Fråga 2001/02:27 av () till näringsminister om antalet utlovade jobb i har beslutat att 300 statliga och lika många privata arbetstillfällen ska etableras i som ersättning för de jobb som försvann på grund av garnisonsnedläggningen i . Av de utlovade 300 statliga arbetstillfällena bedöms endast 150 kunna förverkligas. Hitintills har 51 statliga ersättningsjobb tillsatts. Av 150@200 arbetstillfällen inom tycks endast 40 bli verklighet. har 6 personer anställts. Av ÖCB:s planerade 60 arbetstillfällen återstår ungefär hälften. För ÖCB:s vidkommande råder för tillfället anställningsstopp. Med anledning av detta vill jag fråga näringsministern vilka åtgärder han avser att vidta för att målsättningen om 300 statliga arbetstillfällen kan uppnås.
fr · GP1128 · 2001-09-26 00:00:00 — Fråga 2001/02:28 av () till näringsminister om Gotlandstrafiken har till regeringen överlämnat ett förslag till hur Gotlandstrafiken ska få en slutlig och långsiktig lösning. En viktig del av detta förslag är avskaffandet av det s.k. Gotlandstillägget. föreslår i utredningen att detta ska ske genom sänkning av längdmetertaxan, när lastfordon transporteras med Gotlandsfärjan. Jag har inte i årets budget funnit något anslag som täcker kostnaden för denna förändring, som föreslås i utredningen. I budgetpropositionen står endast att regeringen avser att återkomma till i denna fråga. Mot bakgrund av ovanstående vill jag ställa följande fråga till näringsministern: Vilka åtgärder avser statsrådet vidta för att klarlägga om och i så fall var det finns medel anslagna i budgeten som möjliggör sänkning av längdmetertaxan i enlighet med utredaren förslag?
fr · GP1129 · 2001-09-26 00:00:00 — Fråga 2001/02:29 av () till statsrådet om uppföljning av maxtaxan På en fråga (2000/01:1666) om vilka åtgärder skolministern kommer att vidta för att kompensera de kommuner som har infört maxtaxa, och som upplever att de ekonomiska villkoren blir sämre än som förutsagts, svarar ministern att hon utgår från att beräkningarna kommer att bli korrekta efter att SCB har gjort erforderliga justeringar. Detta svar hjälper inte de kommuner som efter given beräkning tagit beslutet om att införa maxtaxa. Eftersom barnomsorgen blir billigare kan ett möjligt utfall av maxtaxan bli att föräldrarna har barnen i barnomsorgen om dagarna. Om inte resurser i form av mer personal sätts in är det barnen som blir lidande. Det har visat sig att barn t.o.m. upplever stress i förskolan. Regeringen har en viktig uppgift i att följa upp maxtaxans konsekvenser på miljön för barnen i förskolan. Det finns redan metoder för att genomföra en utvärdering av maxtaxemodellen. Dock ser reformen ut att bli annorlunda än vad som först avsågs. Min fråga till skolministern är således: Kommer ministern att utvärdera införandet av maxtaxa enligt planerad process?
fr · GP113 · 2001-09-19 00:00:00 — Fråga 2001/02:3 av () till utrikesminister om fångar i I samband med 1999 fängslade serberna ett stort antal kosovoalbaner. Detta gjordes utan eller efter mycket summariska rättegångar. Vid serbernas reträtt från Kosovo tog de också med sig många kosovoalbaner som gisslan eller skydd. Enligt uppgift var som mest ca2000 kosovoalbaner fängslade. finns ca300 kosovoalbaner kvar i serbiska fängelser. Uppgifter har också framkommit om att försvunna kosovoalbaner finns i olika serbiska samhällen utan möjlighet att ta sig till sina hem eller att sätta sig i kontakt med sina familjer. De anhöriga har inte heller någon information om var de finns. Många länder och folk förväntar sig att den ska föra demokratins och de mänskliga rättigheternas talan i olika internationella sammanhang. Min fråga till utrikesministern är: På vad sätt ämnar regeringen påtala skyldigheten för den serbiska regeringen att sända tillbaka de kosovoalbaner som mot sin vilja och utan fri och rättvis rättegång finns kvar i ?
fr · GP1130 · 2001-09-27 00:00:00 — Fråga 2001/02:30 av () till statsrådet om tredimensionell fastighetsbildning Bostadsbristen är besvärande på flera håll i landet. Störst är efterfrågan i tillväxtregionerna och då i synnerhet i storstäderna. Trots detta byggs mycket få lägenheter. En bidragande orsak är svårigheten att kombinera olika typer av verksamhet i samma fastighet. Med ökade möjligheter att blanda kontor, affärer och bostäder i samma fastighet skulle byggandet av bostäder med största sannolikhet öka. Tredimensionell fastighetsbildning skulle också göra det genomförbart att bygga bostäder ovanpå befintliga byggnader i de attraktiva stadskärnorna vilket är nödvändigt då bristen på mark är stor. Detta är inte möjligt beroende på att lagstiftningen inte medger att fastigheter kan avgränsas på höjden. För att räknas som en fastighet krävs det att marken som byggnaden står på tillhör fastigheten. För att kunna bygga på befintliga hus eller bygga garage under en fastighet måste det vara samma ägare till hela fastigheten. När kommer regeringens förslag som ändrar reglerna för fastighetsindelning så att möjlighet till tredimensionell fastighetsindelning medges?
fr · GP1131 · 2001-09-26 00:00:00 — Fråga 2001/02:31 av () till kulturminister om statens ansvar för världsarvet Som ölänning känner jag glädje och stolthet över att södra odlingslandskap har placerats på . Det betyder att en viktig del av ingår i det som vi har ett särskilt ansvar för att lämna i arv till våra efterkommande. Ett antal värdefulla natur- och kulturhistoriska miljöer i vårt land ingår nu i . Det lokala och regionala engagemanget är centralt. Men det är också angeläget att staten engagerar sig. Artikel 27 i Konventionen om skydd för världens kultur- och naturarv måste tolkas som att staten har ett ansvar. Därför bör vi i klargöra statens roll när det gäller världsarven. Vad vill staten bidra med? Vad kan t.ex. göra? En grundläggande fråga är: Varför anser staten att det är viktigt att objekt i vårt land kommer med på ? Jag vill fråga kulturministern vilka åtgärder hon är beredd att vidta för att förtydliga statens ansvar för de svenska objekt som har placerats på .
fr · GP1132 · 2001-09-26 00:00:00 — Fråga 2001/02:32 av de () till statsrådet om kommunala bostadsföretag I regeringsförklaringen står följande: "Statens engagemang när det gäller kommunernas bostadsföretag ska öka." Det vore intressant att veta mera konkret vad detta uttalande står för. Handlar det om mer av stopplagstiftning för att hindra försäljning av kommunala bostadsföretag? Syftar man på mer av tvingande kommunala uppgifter av typen bostadsförsörjningsprogram och bostadsförmedlingar? Är avsikten att staten ska köpa kommunala bostadsföretag? Frågorna är många och har all anledning att begära besked om vilken inriktning regeringen har när det gäller det i regeringsförklaringen uttalade ökade statliga engagemanget i kommunernas bostadsföretag. Vilka åtgärder avser statsrådet vidta i fråga om att öka statens engagemang när det gäller kommunernas bostadsföretag?
fr · GP1133 · 2001-09-26 00:00:00 — Fråga 2001/02:33 av de () till miljöminister om Horstensleden Enligt uppgift har för avsikt att föreslå utbyggnad av en "nygammal" farled i @ nu kallad Horstensleden. ägde ingående överväganden och diskussioner om att bygga den s.k. Rödkobbsleden rum. Stora mängder sten skulle sprängas bort i syfte att anpassa skärgården efter färjorna. Det finns dock klara och väsentligt bättre alternativ till en färjeterminal/hamn inne i , nämligen hamnen i och så förstås . Jag är väl medveten om att frågan ännu ej hamnat på regeringens bord, men den lär hamna där för att prövas enligt . Jag är också väl medveten om att utredning pågår. Jag har ändå noterat att det inte är ovanligt att ministrar trots detta har en klar uppfattning i liknande känsliga frågor och att de också gärna delger allmänheten dessa. Jag tänker då bl.a. på flygplats på . Det kan inte uteslutas att det finns en klar uppfattning även i fråga om Horstensleden. Avser statsrådet verka för ett nej till den s.k. Horstensleden?
fr · GP1134 · 2001-09-27 00:00:00 — Fråga 2001/02:34 av () till näringsminister om postutdelning i glesbygden har Posten beslutat att lägga ned den dagliga postutdelningen i ett antal byar i kommun. I byn har man haft femdagarsutdelning . Detta förändras nu till att postutdelning endast ska ske . Orsaken till Postens neddragning är, enligt Posten, att det krävs tolv hushåll för daglig postutdelning och byn har endast nio hushåll. Denna förändring är en kraftfull försämring av servicen för glesbygdsborna. I budgetpropositionen 2000/01 för utgiftsområde 22 skriver regeringen att enligt det avtal som finns mellan staten och bör inte antalet hushåll som saknar daglig postservice öka. Dessutom ska meddela de förändringar som avser indragningar av inlämnings- och utdelningsställen när dessa berör mer än en användare och för vilka inte ett godtagbart alternativ anvisas. Detta har enligt uppgifter inte skett. Postens agerande strider både mot regeringens intentioner och Postens skyldighet att till PTS meddela större förändringar. Jag vill därför fråga näringsminister : Kommer näringsministern att vidta åtgärder för att stoppa Postens neddragningar av daglig postutdelning på landsbygden?
fr · GP1135 · 2001-09-27 00:00:00 — Fråga 2001/02:35 av () till näringsminister om fler företagare Antalet företagare i är färre än 1993. De senaste årens ökade sysselsättningstal har till stor del försvunnit genom den stora ökningen av antalet sjukskrivna vilka har fördubblats . ökar antalet varsel stort, har lika många personer varslats som under hela det gångna året. Enligt budgetpropositionen ska ytterligare 40000 personer pensioneras . Det innebär att andelen sysselsatta ökar utan att arbetstillfällena blir fler. Med anledning av ovanstående frågar jag om näringsministern avser att vidta några åtgärder i syfte att göra det lättre att driva företag, i syfte att öka antalet arbetstillfällen och att minska antalet förtidspensioneringar.
fr · GP1136 · 2001-09-27 00:00:00 — Fråga 2001/02:36 av () till justitieminister om mened refererades ett utslag från , i vilket HD friat en person som under ed vittnat falskt i en konkurs. Motivet för HD:s beslut är att ett vittne ska ha rätt att ljuga om personen riskerar att avslöja ett brott, som hon begått. Därmed undanröjdes hovrättens dom. Att man inte ska behöva vittna mot sig själv är en självklarhet i vårt rättssystem, men att direkt ljuga under vittnesed strider mot allmän rättsuppfattning. Ingenting hindrar att vittnet för att skydda sig själv vägrar uttala sig under åberopande att hon därmed skulle tvingas avslöja förhållanden som skulle kunna leda till åtal mot henne. Vittnet kan också säga sig inte komma ihåg en händelse, men därifrån är det ett stort steg till att medvetet ljuga om förhållanden som är av betydelse för rättens beslut. Vad kommer justitieministern att vidtaga för åtgärder för att åstadkomma en förändring av lagen, så att mened alltid beivras?
fr · GP1137 · 2001-09-27 00:00:00 — Fråga 2001/02:37 av () till utbildningsminister om de konstnärliga högskolornas tillgänglighet Lagstiftningen har tagit itu med det utanförskap och diskriminering som personer med handikapp råkar ut för. På så gott som alla områden är det förbjudet att diskriminera någon på grund av dennes handikapp. Det råder dock en otydlighet om vilka lagar och regler som gäller vid de konstnärliga högskolorna som , , , och . Det finns exempel där personer med handikapp genomfört konstnärlig högskoleutbildning, t.ex. när hade en elev med CP-skada som genomförde utbildningen i filmregi. Oklart är alltså om de konstnärliga högskolorna har ett undantag i att inte diskriminera personer med handikapp då flertalet av skolorna är elitinriktade och då de allra bästa och mest talangfulla eleverna antas efter genomförda antagningsprov. Många av antagningsproven är ju dessutom omöjliga att genomföra för personer med handikapp. Det kan ju inte vara så att talang och förmåga till konstnärligt skapande står i relation till om en person är handikappad eller ej. Jag vill fråga utbildningsminister : Vilka regler gäller för tillgängligheten på de konstnärliga högskolorna för personer med handikapp utifrån bl.a. lagstiftningen som förbjuder diskriminering?
fr · GP1138 · 2001-09-27 00:00:00 — Fråga 2001/02:38 av () till statsrådet om kvalifikationskrav på utländsk arbetskraft Enligt Trä- och skogsfacket står skogsbranschen inför en krisartad situation om inte fler vill arbeta inom skogen. fanns det en eftersläpning på 600 säsongsarbetare enbart i . ville en skogsentreprenör från anställa elva litauiska medborgare som röjare och planterare, men avslog ansökan på grund av att länsarbetsnämnderna i de fyra nordligaste länen anser att jobben i första hand ska gå till den lokala arbetsmarknaden. En marknad som alltså lider brist på kvalificerad arbetskraft. Enligt en tjänsteman på arbetsförmedlingen skulle det gått lättare om det handlat om "kvalificerad" arbetskraft. För storföretag inom IT- och läkemedelsbranschen som vill anställa kvalificerad utländsk personal, s.k. nyckelpersoner, finns inga hinder. För de som anställs råder t.o.m. skattefrihet. Dessa personer är knappast kvalificerade för att plantera eller röja skog. Till detta krävs andra kvalifikationer, t.ex. att man kan acceptera fysisk ansträngning och låg lön. Ett av största problem är att landet har brist på personer som är villiga att utföra den sortens arbete. Vad avser statsrådet vidta för åtgärder för att utländska säsongsarbetare ska anses tillräckligt kvalificerade för att utföra fysiskt arbete i ?