frs · GO12825 · 2001-03-07 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:825 om personvalsreglerna har frågat mig om jag avser att lägga fram förslag om en sänkning eller ett borttagande av spärrgränserna för personvalet. Det nuvarande personvalssystemet togs i bruk vid allmänna val. För att personröster ska kunna medföra att en kandidat blir vald krävs att han eller hon fått så många röster som motsvarar en viss spärrnivå. I riksdagsvalet uppgår denna till av partiets röstetal. I de kommunala valen är spärren , dock lägst 100 röster i valen till och 50röster i valen till kommunfullmäktige. I valet till är spärren också , men det finns inte någon absolut nedre gräns som i de kommunala valen. Andelen väljare som personröstade riksdagsval uppgick till . Motsvarande tal för valen till kommun- och var 35,2 respektive . Av ledamöter blev personvalda. Motsvarande tal för kommun- och landstingsvalen var 21,7 respektive . Rådet för utvärdering av val har granskat personvalsreformen (SOU 1999:136). Enligt rådet torde personröstningen komma att öka i omfattning. Rådet anförde vidare bl.a. följande. Frågan om vilken betydelse personrösterna har haft för urvalet av de kandidater som valts till och fullmäktigeförsamlingarna har debatterats efter valet. Vitt skilda uppfattningar har kommit till uttryck. En bidragande orsak till detta är att flertalet av de valda ledamöterna haft en sådan listplacering att de ändå skulle ha blivit valda i det tidigare systemet. Väljarna personröstade således i flertalet fall på kandidater som också partierna i första hand velat se invalda. Tolv riksdagsledamöter valdes med frångående av listordningen. Rådet ansåg att det i och för sig är önskvärt att det finns en samsyn mellan väljarna och partierna i personfrågor men att i de fall uppfattningen skiljer sig åt valsystemet måste ge en rimlig möjlighet för väljarna att kunna påverka. Enligt rådets uppfattning visade resultatet av val att balansen mellan väljarnas och partiernas inflytande fick en i vart fall godtagbar avvägning i de flesta, dock inte de största, valkretsarna. Rådet påpekade att om personröstningen ökar i omfattning så kommer det med största sannolikhet att ske en förskjutning i riktning mot ett större väljarinflytande. Det fanns enligt rådet inget som tydde på att deltagandet val påverkades av personvalet. Mot den nu angivna bakgrunden och då ytterligare erfarenheter av systemet borde avvaktas stannade rådet för att inte förorda någon generell ändring av spärrnivåerna. Betänkandet har remissbehandlats och bereds i . Vissa av de frågor som Rådet för utvärdering av val tog upp har varit föremål för fördjupade överväganden av Valtekniska utredningen . Utredningen har presenterat sitt betänkande (SOU 2000:125). Betänkandet har remitterats och kommer därefter att beredas vidare i . Jag anser att det är angeläget att diskutera och ta till vara alla åtgärder som kan öka valdeltagandet och därigenom förstärka demokratin. Utformningen av personvalssystemet är en del i detta. Det är enligt min mening klart att personvalsreformen har utvecklat demokratin. Reformen har ökat kontakterna mellan väljare och valda, vilket är den stora poängen med personvalet. Målet bör vara att mer än hälften av väljarna ska personrösta vid nästa val. Enligt de beräkningar som gjorts av Rådet för utvärdering av val skulle en ökning av andelen personröstande i riksdagsvalet till ge ungefär samma effekt som en sänkning av spärren till . Det bör i sammanhanget också nämnas att många väljare anser att de fått för lite information om de kandidater som deltog i valet. En effektiv kandidatinformation är enligt min uppfattning av avgörande betydelse för en positiv utveckling av personvalet. Som ett led i att utveckla personvalsreformen bör övervägas en uppdelning av de tre största valkretsarna. Regeringen har därför gett författningsutredning i uppdrag att studera den frågan (dir. 2000:21). Frågor som berör bl.a. personvalet har alltså varit föremål för utredningar, vars betänkanden ännu inte är färdigbehandlade. författningsutredning har ännu inte tagit ställning till frågan om en minskning av de tre största valkretsarna. Mot denna bakgrund är jag inte beredd att föregripa den pågående behandlingen genom att nu ta ställning till de frågor som berört.