ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
frs · GO12452 · 2001-01-17 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:452 om och har frågat vilka åtgärder jag avser att vidta med anledning av agerande. Bakgrunden till frågan är att regeringen handlägger frågan om tillåtlighet för . har lämnat in fem omfattande järnvägsutredningar som underlag för regeringens prövning. har påbörjat arbetet med järnvägsplan för sträckningen in mot . Låt mig först säga att regeringen inte har underkänt någon utredning. Däremot har kompletteringar begärts , vilket inte kan sägas vara särskilt uppseendeväckande i ett av de allra första infrastrukturärendena som tillåtlighetsprövas enligt . har enligt uppgift genomfört förberedande undersökningar och informationsmöten för järnvägssträckningen in mot . avvaktar dock med ytterligare samråd i järnvägsplanefrågan till dess tillåtlighetsbeslut fattats av regeringen. Jag ser därför ingen anledning att vidta några åtgärder förrän kompletteringarna lämnats in och regeringen kan fatta beslut om tillåtlighet för .
frs · GO12456 · 2001-01-09 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:456 om kvalitetsuppföljning i förskolan har frågat mig om jag avser att ta initiativ till att skärpa möjligheterna att följa kvalitetsutvecklingen i förskolan. har inneburit ekonomiska nedskärningar inom förskoleverksamheten och skolbarnsomsorgen som lett till större barngrupper och lägre personaltäthet. Även om personalens kompetens och utbildningsnivå är hög finns det självfallet en gräns för hur mycket resurserna kan minska utan att kvaliteten påverkas negativt. De senaste årens statistik visar att resurserna per plats ökar i förskolan, men är oförändrade i fritidshemmen. Skillnaderna är dock stora mellan kommunerna och i vissa fortsätter t.o.m. nedskärningarna. Reformen om maxtaxa i förskoleverksamheten och skolbarnsomsorgen, allmän förskola för barn samt förskoleverksamhet för barn vars föräldrar är arbetslösa eller föräldralediga bygger givetvis på att det är en kvalitativt god pedagogisk verksamhet som erbjuds barnen. Utöver den ekonomiska kompensationen för bortfallet av avgiftsintäkter kommer särskilda kvalitetssäkringsmedel att tillföras kommuner som inför maxtaxan. Dessa medel är avsedda för personalförstärkningar och fortbildning av personal. Regeringen kommer även att successivt tillföra kommunerna kraftigt utökade resurser till personalförstärkningar i skola och fritidshem. Regeringen kommer att ge ett särskilt uppdrag att administrera och följa upp reformen om maxtaxa och allmän förskola. En viktig del av detta uppdrag kommer att avse kvalitetsfrågorna, t.ex. barngruppernas storlek, personaltäthet och utbildningsnivån hos personalen. Andra frågor av betydelse i uppföljningen av reformen bör vara i vilken mån barns vistelsetider förändras till följd av maxtaxan. Den allmänna förskolan bör också följas upp noga. Den pedagogiska kvaliteten avseende innehåll och personalens utbildning, hur kommunerna väljer att organisera den allmänna förskolan samt hur arbetet med att genomföra läroplanen bedrivs, är områden som uppföljningen bör kunna belysa.
frs · GO12464 · 2001-01-11 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:464 om forskning om våld och kön har frågat mig ifall jag ämnar vidta några åtgärder för att ett nationellt centrum för forskning om kön och våld kan byggas upp vid . Först vill jag säga att könsrelaterat våld är ett allvarligt samhällsproblem. Utbildning och forskning kring dessa frågor är därför av central betydelse. Kommissionen om våld mot kvinnor föreslog i ett delbetänkande (SOU 1994:56) att ett centrum för kvinnor som utsatts för våldtäkt och misshandel skulle inrättas inom hälso- och sjukvården. Detta centrum skulle knytas till den befintliga verksamheten vid i och dess kvinnoklinik. Regeringen bidrog till Rikskvinnocentrums uppbyggnad med (1994@1997). I samband med propositionen Kvinnofrid (prop. 1997/98: 55) avsattes ytterligare som ett engångsbelopp för att konsolidera centrumets verksamhet och för att centrumet skulle kunna sprida sina erfarenheter. beslutade vid sin behandling av budgetpropositionen att avsätta ytterligare till Rikskvinnocentrum. uttalade att finansieringsfrågan för framtiden bör lösas i annan ordning. Den verksamhet som bedrivs vid Rikskvinnocentrum är ett viktigt led i arbetet med att förebygga könsrelaterat våld. Verksamheten omfattar dels vård och omhändertagande av patienter, dels metodutveckling, forskning och utbildning. Avsikten med regeringens engagemang i uppbyggandet av Rikskvinnocentrum har varit att delta i ett inledande skede men att skulle stå för kontinuiteten och den fortsatta verksamheten. Genom en ändring av hälso- och sjukvårdslagen 1996 har landstingen numera också ett ansvar för klinisk forskning på hälso- och sjukvårdens område samt folkhälsovetenskapligt forskningsarbete. Det framgår också av lagen att landstingen i dessa frågor ska samverka med varandra samt med berörda universitet och högskolor. Det är viktigt att frågor om jämställdhet och våld mot kvinnor belyses i utbildningar där de utbildade senare troligtvis kommer i kontakt med kvinnor som utsatts för könsrelaterat våld. Regeringen har därför kompletterat ett antal examensbeskrivningar i enlighet med förslagen i propositionen Kvinnofrid (prop. 1997/98: 55). Som tillsynsmyndighet för högskolesektorn är det uppgift att se till att examensbeskrivningarna efterlevs av universitet och högskolor. Mot bakgrund av de beskrivna åtgärder som vidtagits anser jag inte att det är aktuellt för regeringen att inrätta ytterligare en verksamhet (i form av ett nationellt centrum vid ) om kvinnor och våld i . har mycket stor frihet att besluta om verksamhetens organisation och inriktning. Om anser att forskningen bäst utvecklas genom en ny centrumbildning kan lärosätet skapa en sådan.
frs · GO12465 · 2001-01-17 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:465 om syfte med statligt ägande har frågat mig när och i vilket sammanhang regeringen ska redovisa syftet med ägandet för vart och ett av de statliga företagen. Låt mig först inleda med att konstatera att omvärlden för företagen med statligt ägande förändrats kraftigt sedan avregleringarna påbörjades . Nästan samtliga av de tidigare monopolen och affärsverken arbetar på fullt konkurrensutsatta marknader och har således värdemaximering som övergripande mål. De få verksamheter som fortfarande arbetar inom monopol har särskilda samhällsintressen att uppfylla. Men verkar av företagen med statligt ägande i en avreglerad värld. För denna majoritet av företag med statligt ägande innebär globaliseringen och internationaliseringen att konkurrensen skärps ytterligare med än fler internationella etableringar i . För att möta denna förändrade omvärld har regeringen ytterligare ökat sina resurser inom ägarförvaltningen och har förstärkt det aktiva ägandet. Detta har vi fått mycket beröm för, både i och internationellt, inte minst från . är det för regeringen att ta ännu ett steg för att ytterligare stärka ägandet. Låt mig ge några exempel. Vi måste mäta värdeskapandet bättre och med större regelbundenhet. Regeringen måste också förbättra utvärderingen av de enskilda företagen i den årliga redogörelsen (skr. 1999/2000:120). Staten är en mycket stor aktör på de finansiella marknaderna via AP-fonderna och de noterade aktierna i den statliga bolagsportföljen. Den statliga bolagsportföljen med hel- och delägda företag utgör av det inhemska näringslivet. Det är därför ett stort ansvar som åligger regeringen att med omsorg och skicklighet utöva förvaltningen av den statliga portföljen eftersom detta får betydande konsekvenser inte bara för de enskilda företagen och kapitalmarknaden, utan för hela den svenska ekonomin. Detta fordrar givetvis att regeringen ger företagen med statligt ägande bästa möjliga förutsättningar att fortsätta utvecklas i positiv riktning och på så sätt skapa värdefulla jobb. Vad beträffar syftena med statligt ägande så framgår dessa av de enskilda riksdagsbesluten för respektive bolag. Skulle det i enskilda fall finnas anledning att ändra på detta på grund av exempelvis kapitalbehov eller strukturlösningar så avser regeringen att återkomma med begäran om ändrade bemyndiganden.
frs · GO12466 · 2001-01-17 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:466 om har frågat mig om jag avser att agera för att stoppa försäljningen av väsentliga delar i . bildades som en sammanslagning av statens skogar, statens industri och ett privatägt industriföretag, NCB. Bolaget sattes på börsen av den dåvarande regeringen och fick vid sidan av staten över 200 000 svenska och utländska aktieägare. Staten behöll av aktierna. Bolaget har investerat mycket kraftigt i vidareförädling och utveckling. Staten har bildat som verkar . Bolaget har betydande marker i norra . Bildandet av är ett uttryck för att staten ser sin roll som skogsägare som långsiktig och betydelsefull. En av huvuduppgifter är dessutom att vara en oberoende leverantör till skogsindustri och sågverk. Som staten ser det är det alldeles nödvändigt att den industri som byggt upp fortsätter att utvecklas. Med den utveckling som vi nu ser inom skogsindustrin är det nödvändigt att de olika industrienheterna får nya partner. Då är utvecklingsmöjligheterna bäst. Någon försäljning av skog är enligt vad jag förstår inte aktuellt. De enskilda besluten som styrelsen tar är den ansvarig för och min grundinställning är att konkurrenskraftiga enheter utvecklas väl och ger säkra jobb.
frs · GO12470 · 2001-01-17 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:470 om gaskombikraftvärmeverk har frågat miljöministern vilka kompletteringar i nuvarande förslag till skatteväxling som regeringen planerar att vidta för att säkerställa att investeringar i gaskombikraftvärmeverk inte äventyras. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på frågan. I budgetpropositionen 2001 redovisas en strategi för en successivt ökad miljörelatering av skattesystemet genom en grön skatteväxling. En reformering av dagens energiskattesystem är en central del i en sådan skatteväxling. Reformeringen ska bidra till effektivare energianvändning, gynna användningen av biobränslen, ge incitament för att minska företagens miljöbelastning, säkerställa industrins konkurrenskraft, skapa förutsättningar för inhemsk produktion av el och förenkla energiskattesystemet. behöver energi för bl.a. uppvärmning och en del av denna energi utvinns ur fossila bränslen som olja, kol och naturgas med påföljande negativa effekter för miljön. energipolitiska beslut har det lagts fast att användningen av fossila bränslen bör hållas på en låg nivå samt att naturgasen är det fördelaktigaste fossila bränslet och att naturgasnätet bör utnyttjas mer effektivt. Naturgas används för el- och värmeproduktion samt i processindustrin. Naturgas innehåller mindre mängder av de flesta föroreningar än andra fossila bränslen. Koldioxidutsläppen är mindre än vid användning av kol och mindre än vid användning av olja. Naturgasens miljöegenskaper medför i nuvarande system med energi- och miljöskatter att skattebelastningen för naturgas blir betydligt lägre än för olja och kol. Den förändring av energi- och miljöskatterna som trädde i kraft förstärker denna skillnad och medför därför att naturgasens konkurrenskraft i förhållande till olja och kol förbättras. energipolitiska beslut fastställdes vissa principer för utformningen av energiskattesystemet, bl.a. att naturgasens miljöfördelar jämfört med olja och kol ska beaktas. Vid en reformering av energiskattesystemet bör det energipolitiska beslutet utgöra en viktig utgångspunkt.
frs · GO12471 · 2001-01-11 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:471 om asylsökande från s.k. säkra länder har frågat mig om på vilket sätt jag avser säkerställa att även asylsökande från demokratiska länder med fungerande rättssystem, s.k. säkra tredje länder, får en seriös och grundlig utredning i sina fall. Enligt så är problemet med människor som förföljs av polisen ett stort men inte särskilt uppmärksammat problem i länder som anses vara demokratier, något som enligt uppmärksammats av bl.a. och Human Rights Watch. Som jag sade i mitt svar till i fråga 2000/01:451, om tillämpningen av , så är det givetvis allvarligt om poliser eller andra företrädare för statsmakten i ett land begår brott eller övergrepp. Enligt utlänningslagen ges skyddet som flykting oberoende av om förföljelsen utgår från landets myndigheter eller dessa inte kan antas bereda trygghet mot förföljelse från enskilda. Detta innebär att flyktingskap kan erhållas om t.ex. statsmakten understöder enskilda polismäns övergrepp och andra brott, eller om statsmakterna på grund av bristande vilja eller bristande förmåga inte ingriper eller bereder de förföljda skydd. Såväl svensk lagstiftning som svensk praxis garanterar att alla som ansöker om asyl i får sin sak individuellt prövad oberoende av vilket land den asylsökande kommer ifrån.
frs · GO12472 · 2001-01-11 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:472 om asylrätt har frågat mig om jag avser vidta åtgärder inom ramen för EU:s pågående arbete med att utforma en gemensam flykting- och asylpolitik för att säkerställa principen om individuell prövning av asylskäl. hänvisar till ett individuellt ärende i vilket hon anser att den asylsökande inte fått en fullvärdig individuell prövning av sitt ärende. anser att en gemensam europeisk asylpolitik bör säkerställa rättigheter för de asylsökande på en hög nivå. Den absoluta rätten att ansöka om asyl, som befästs bl.a. i Den allmänna deklarationen för mänskliga rättigheter, är grunden för asylrätten. Denna rättighet bekräftades av EU:s stats- och regeringschefer vid toppmötet i , då det angavs att en fullständig och absolut tillämpning av ska utgöra grunden för ett gemensamt europeiskt asylsystem. presenterade ett förslag till direktiv om miniminormer för medlemsstaternas förfaranden för att bevilja eller återkalla flyktingstatus (KOM [2000] 578 slutlig, Asile 46 11622/00). Förslaget omfattar i stora drag regler för asylproceduren. En faktapromemoria kommer att presenteras . Svensk utlänningsrätt samt praxis garanterar att alla som ansöker om asyl i får sin sak individuellt prövad oavsett vilket land den asylsökande kommer ifrån. Denna fråga är viktig även i ett europeiskt perspektiv och anser att rätten att få sin ansökan individuellt prövad ska finnas med i ett framtida gemensamt europeiskt asylsystem. Denna linje kommer att drivas av inom ramen för de förhandlingar som kommer att påbörjas under svenskt ordförandeskap.
frs · GO12474 · 2001-01-11 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:474 om halshuggningar av prostituerade i har frågat mig om den via internationella kanaler kommer att vidta några åtgärder med anledning av halshuggningar av prostituerade i . Jag delar till fullo oro över de uppgifter som framkommit. fördömer starkt sådana handlingar. Regeringen följer situationen i mycket noga. Inom FN har i olika sammanhang kritiserat för brott mot de mänskliga rättigheterna. FN:s kommission för de mänskliga rättigheterna antog en av EU initierad resolution om situationen för de mänskliga rättigheterna i . I resolutionen fördöms de systematiska och utbredda allvarliga brotten mot mänskliga rättigheter, inklusive summariska och godtyckliga avrättningar. I generalförsamlingens tredje utskott antogs en annan av EU initierad resolution om situationen för de mänskliga rättigheterna i . Även denna resolution fördömer summariska och godtyckliga avrättningar och det omfattande användandet av dödsstraffet. Rapporterna om halshuggningar av prostituerade i togs upp särskilt i EU:s introduktionsanförande till resolutionen. kommer även fortsättningsvis verka för att situationen för de mänskliga rättigheterna i uppmärksammas i FN.
frs · GO12475 · 2001-01-10 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:475 om behovet av poliser under ordförandeskapet i EU har frågat mig vilka resurser jag avser att tillföra polisen för att kunna garantera säkerheten för deltagare, invånare och näringsidkare på de orter som berörs av kommande EU-konferenser. I enlighet med regeringens förslag i budgetpropositionen görs nu den största satsningen på rättsväsendet . Polisen fick ett särskilt tillskott på . höjs polisens anslag med 575 miljoner och med ytterligare . har polisens anslag höjts med sammanlagt . Enligt regeringens bedömning är resursförstärkningen tillräcklig för att polisen ska klara av sina åtaganden under ordförandeskap i EU. Det går inte att bortse från att akuta händelser och evenemang av det här slaget tar mycket kraft av polisen. Det är emellertid inte i första hand fråga om ett behov av mer pengar till ordförandeskapet. Vad som behövs är fler poliser och en föryngring av poliskåren. Jag vet att flera polismyndigheter uppfattar svårigheten att rekrytera poliser som ett större problem än bristen på pengar. Därför är det glädjande att i och den nya polisutbildningen i nu utnyttjar sin kapacitet maximalt när det gäller antal polisstuderande. Jag har dessutom framhållit att det är nödvändigt med polisutbildning på ytterligare en ort för att säkerställa personalförsörjningen inom polisen. har fastställt vilka krav som bör ställas på den ort som ska kunna komma i fråga för en polisskola. Ett sådant krav är att det ska finnas ett universitet eller en högskola med lämplig profil på orten. Styrelsen har beslutat att inleda förhandlingar med universiteten i och med sikte på att kunna starta grundutbildning på ytterligare en ort senast . Om en tredje polisskola inrättas är det enligt styrelsen möjligt att anta sammanlagt mellan 800 och 1 000 polisstuderande . Regeringen har i budgetpropositionen slagit fast att den avser att noga följa polisväsendets verksamhet och resultat och återkomma till om de ytterligare insatser som erfordras för att fullfölja statsmakternas intentioner för utvecklingen av rättsväsendet.
frs · GO12476 · 2001-01-09 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:476 om KY-utbildning i har frågat mig hur jag avser att agera för att säkerställa den grafiska KY-utbildningen i . yrkesutbildning har regeringens uppdrag (dir. 1996:26, 1996:41) att genomföra försöksverksamheten med kvalificerad yrkesutbildning. Kommittén är en parlamentariskt sammansatt kommitté med eget ansvar. Det är alltså kommittén, inte regeringen eller jag som minister, som avgör vilka utbildningar som slutligen får delta i försöksverksamheten. Jag har inga möjligheter att påverka i ett enskilt ärende. Jag vill ändå betona KY och dess möjligheter att skapa samverkan i ett regionalt perspektiv. Regeringen kommer därför att presentera en proposition om att KY ges en reguljär form och fortsätter efter försöksverksamhetens slut .
frs · GO12477 · 2001-01-11 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:477 om stöd till den colombianska fredsprocessen har frågat mig om den har beslutat att offentliggöra sin inställning till Plan och fredsprocessen i . Den stöder till fullo fredsprocessen i . agerar aktivt inom EU för ett internationellt stöd till en fredlig lösning av den interna väpnade konflikten i . Från EU:s sida fäster man stor vikt vid, och följer noga, utvecklingen i . EU har uttryckt en vilja att bistå i en förhandlingsprocess som grundas på konsultationer med civila samhället, respekt för mänskliga rättigheter och internationell humanitär rätt. EU har även understrukit vikten av socio-ekonomiska och institutionella reformer samt alternativ utveckling för narkotikabekämpning. har inte uttalat stöd för den aktuella Plan . Enligt vår mening innehåller planen stöd till viktiga områden som alternativ utveckling, reformer inom rättsväsendet och mänskliga rättigheter. De militära delarna av Plan har emellertid på goda grunder kritiserats såväl nationellt som internationellt. Plan har inte tagits fram i samförstånd med civila samhället. Från och EU:s sida har vi valt att tala om stöd till fredsprocessen.
frs · GO12478 · 2001-01-11 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:478 om och oljeprojekt i Tchad@Kamerun har frågat mig om den har lämnat instruktioner till representanten i för att förhindra ytterligare militär upprustning med synnerliga negativa konsekvenser för miljö och människor i . beslutade, i samråd med de övriga nordiska och baltiska regeringarna som ingår i vår valkrets i , att ställa sig bakom oljeprojektet i Tchad@Kamerun och röstade för projektet på styrelsemötet i . Det viktigaste skälet för beslutet var det stora behov av resurser som har för att främja en ekonomisk och social utveckling i landet. är ett av de fattigaste länderna i världen och har en beräknad bruttonationalprodukt per capita på ca . Inkomsterna från den planerade oljeutvinningen kommer att kunna ge värdefulla bidrag till den utveckling som landet och dess befolkning är i stort behov av. är den väl medveten om de risker som finns kopplade till projektet. Förutom negativa miljöeffekter och att ett antal människor måste flytta från områden där oljeledningen ska dras, så är korruption vanligt förekommande. har också haft en tendens att prioritera resurser för militära ändamål i stället för sociala och humanitära. När vi tog ställning till projektet bedömde vi dock att tillräckliga garantier och kontrollmekanismer fanns på plats för att resurserna skulle komma att användas till att bekämpa fattigdomen. fick information om att en del av en bonus som utbetalats till av det oljekonsortium som leder projektet, hade använts till militära ändamål. Även fast bonusen formellt inte omfattas av avtalet med , tog en representant för upp frågan med president eftersom menade att utgifter för militära ändamål bröt mot andan i överenskommelsen om oljeprojektet. begärde fullständig information om hur bonusen använts, krävde att eventuellt kvarstående medel från bonusen skulle frysas tills en särskild övervakningskommitté upprättats och att en oberoende redovisning skulle ske. Slutligen klargjordes att ett eventuellt beslut om skuldlättnader till inom ramen för HIPC-initativet inte kunde bli aktuellt förrän alla budgetära resurser som förfogade över öppet redovisades och kanaliserades genom den ordinarie budgeten. tillsatte president övervakningskommittén för projektinkomsterna. En rapport om hur bonusen har använts har överlämnats till kommittén och finansminister har informerat och om regeringens konton för att skapa den nödvändiga öppenheten. har därmed, enligt min åsikt, tagit upp frågan med myndigheterna i och agerat helt i enlighet med andan bakom projektbeslutet. Vårt förtroende för att kommer att fullfölja projektet i enlighet med de riktlinjer som lades fast vid beslutet i styrelsen kvarstår och vi kommer genom vår representant i styrelsen att fortsatt följa utvecklingen av detta projekt.
frs · GO12479 · 2001-01-10 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:479 om fyrar som byggnadsminnen har frågat om jag avser vidta några åtgärder för att länen ska få lämna synpunkter på vilka fyrar som är mest angelägna att skydda. I finns ett trettiotal fyrar som är statliga byggnadsminnen @ i finns t.ex. Utklippans fyr i . Utöver dessa finns ett antal fyrar som är skyddade som byggnadsminnen men som är i enskild ägo. Regeringen fastställde skyddsföreskrifter för 17 statliga fyrar. Detta innebär inte att övriga fyrar lämnas vind för våg. Det är heller inte uteslutet att ytterligare fyrar kommer att långsiktigt bevaras som byggnadsminnen. är central förvaltningsmyndighet för frågor om kulturarvet och kulturmiljön, inklusive fyrarna. Regeringen fattar beslut om byggnadsminnen efter förslag av . I ett samarbete mellan och har en genomgång av landets alla f.d. bemannade fyrar gjorts. Inventeringen innebär ett kunskapsunderlag som kommer att ligga till grund för ämbetets fortsatta arbete för bevarande av fyrar. De län som berörs vid eventuella förslag till byggnadsminnesförklaring ges då tillfälle att yttra sig till .