ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
frs · GP12363 · 2001-12-12 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:363 om salmonellasmittad kyckling har frågat mig om jag avser vidta några åtgärder för att ändra nuvarande lag så att allt kycklingkött salmonellatestas. har en unik salmonellasituation tack vare ett långsiktigt arbete som involverat såväl näring som offentlig förvaltning. Vi har en salmonellaförekomst som ligger under samtliga övriga EU-länders med undantag för , som har samma synsätt på salmonella som vi. Det ligger i allas intresse att fortsätta hålla fritt från salmonella. Om en livsmedelsproducerande anläggning smittas av salmonella måste hela anläggningen saneras, vilket är mycket kostsamt. Dessutom förbjuder livsmedelslagstiftningen att salmonellasmittat kött tillåts komma in i livsmedelskedjan. har tvingats ändra sina föreskrifter så att det är obligatoriskt för importörer av köttberedningar från andra EU-länder att kräva att köttet provtas i egenkontrollen, alternativt att partiet åtföljs av intyg om smittfrihet. Ändringen gjordes eftersom bestämmelserna stred mot . När det gäller kött från tredjeland tas salmonellaprov både från färskt kött och köttberedningar. har avtal med vissa länder som själva får provta och intyga att köttet är salmonellafritt. Det bör tilläggas att är importen av kött från tredjeland till liten @ i relation till införseln från andra EU-länder. planerar att starta ett projekt där man testar köttberedningar som kommer till från annat EU-land. Tanken är att få fram ett underlag hur mycket salmonella som förekommer i den här typen av livsmedel. Det pågår också ett arbete inom EU med att modernisera hygienlagstiftningen för kött. Våra salmonellagarantier är inte uppe till förhandling eftersom de står inskrivna i vårt anslutningsfördrag, men överväger jag att i förhandlingsprocessen ta upp frågan om det är möjligt att få garantierna utvidgade till att omfatta köttberedningar. Det är dock en process där inte avgör utgången, utan ett sådant beslut skulle fattas av rådet. Tills vidare utgår jag från att branschen beträffande köttberedningar från annat EU-land tar sitt ansvar för att behålla vår fina smittostatus och att konsumenterna bidrar genom att använda god hygien i köket.
frs · GP12364 · 2001-12-13 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:364 om fyra kidnappade israeler Skånberg har frågat mig om de fyra israeler som kidnappats i och om möjligheten att använda diplomatiska medel för att få klarlagt de fyras öden och få deras kroppar överlämnade till deras anhöriga om de är döda. Frågan gäller tre israeliska soldater och en israelisk affärsman. De tre soldaterna har officiellt dödförklarats av de israeliska militärmyndigheterna men däremot inte affärsmannen. Jag har full förståelse för de anhörigas plågsamma situation och den ständiga påfrestning det måste innebära att leva med ovissheten om de försvunnas öden även i de fall där myndigheterna dödförklarat dem. Soldaternas anhöriga har besökt . Jag hade möjlighet att sammanträffa med dem och blev personligen starkt berörd av deras djupt tragiska situation. Jag försäkrade dem att om det finns några reella möjligheter för att hjälpa till ska vi förstås tillvarata dem. Jag har instruerat ambassaden i , som även svarar för frågor som rör , att ta upp ärendet
frs · GP12366 · 2001-12-13 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:366 om myndigheternas bedömningsgrund i asylärenden har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta i frågan om att beslutande och verkställande myndigheter i ett asylärende gör skilda bedömningar när det gäller en asylsökandes identitet. Jag vill inledningsvis understryka att alla som ansöker om asyl i får sin sak individuellt prövad oberoende av vilket land den asylsökande kommer ifrån. Identiteten är ett bedömningsmoment bland många i ett asylärende och är inte ensamt avgörande. Frågan vilken betydelse avsaknad av pass eller andra identitetshandlingar ska tillmätas vid prövningen av en asylansökan kan inte besvaras generellt, utan bedöms från fall till fall. Att beslutande och verkställande myndigheter kommer fram till olika resultat när det gäller den asylsökandes identitet kan bero på olika bedömningsunderlag. Det förekommer att asylsökande åberopar en falsk identitet och först på verkställighetsstadiet visar sina riktiga identitetshandlingar. saknade av de asylsökande pass eller andra identitetshandlingar. Självklart är det viktigt att myndigheterna redan tidigt under asylprocessen försöker utreda en sökandes identitet. Enligt 8 kap. 5 § utlänningslagen ska en utlänning som avvisas eller utvisas sändas till sitt hemland eller till det land från vilket han kom till eller i sista hand till något annat land. Innan ett beslut om avvisning eller utvisning meddelas måste det enligt fastslagen praxis klargöras till vilket eller vilka länder utlänningen kan sändas. I utlänningslagen stadgas även förbud mot verkställighet av ett avvisningsbeslut till ett land där den asylsökande riskerar förföljelse, dödsstraff, kroppsstraff, tortyr eller annan omänsklig eller förnedrande behandling eller bestraffning. Framkommer det senare nya omständigheter vad gäller den asylsökandes identitet eller nationalitet eller som rör den sökandes asylskäl, har den sökande möjlighet enligt utlänningslagen att lämna in en ny ansökan. Utlänningsmyndigheterna har i sin respektive myndighetsutövning en allmän strävan att så långt som möjligt försöka utreda varje asylsökandes identitet och härkomst, för att därigenom få ett bra beslutsunderlag. Jag finner mot denna bakgrund, samt vad som ovan nämnts om gällande bestämmelser i utlänningslagen, att det inte finns ett behov att vidta några särskilda åtgärder när det gäller bedömningar av en asylsökandes identitet under olika stadier i asylprocessen.
frs · GP12367 · 2001-12-17 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:367 om gränsgångaravtalet har, mot bakgrund av pågående förhandlingar om , frågat mig hur och EU säkrar att illojal skattekonkurrens inte tillåts när utvidgningen av EU genomförs. Förhandlingarna mellan kandidatländerna och EU om medlemskap för kandidatländerna i unionen syftar till att se till att kandidatländerna vid sitt inträde i unionen ska kunna uppfylla alla de krav som gemenskapsrätten ställer. För att förhandlingarna med kandidatländerna ska kunna genomföras på ett effektivt sätt har man enats om att indela gemenskapsrätten i 30 kapitel inom vilka förhandlingarna sedan förs. Kapitel tio är skattekapitlet och här behandlas alltså kandidatländernas anpassning till den gemenskapsrätt som finns på skatteområdet. Skattefrågor kan aktualiseras även inom ramen för andra kapitlet, såsom exempelvis inom ramen för kapitel sex som är konkurrenskapitlet där man bl.a. behandlar frågor om statsstöd. Efter att kandidatländerna inkommit med sina ståndpunkter inom ett visst kapitel, dvs. talat om hur man har för avsikt att uppfylla gemenskapsrätten på området och vilka övergångslösningar man ev. anser sig behöva, inleds processen med att kommissionen tar fram ett utkast till gemensam EU-ståndpunkt visavi det aktuella kandidatlandet, en s.k. DCP (Draft Common Position). Medlemsstaterna förhandlar sedan i rådet om detta utkast i en för ändamålet särskilt inrättad rådsarbetsgrupp, utvidgningsgruppen. Medlemsstaterna söker i denna grupp att med utgångspunkt från kommissionens förslag enas om ett lämpligt svar från EU:s sida till den förhandlingsståndpunkt som det aktuella kandidatlandet presenterat. Det är som svarar för den svenska representationen i utvidgningsgruppen liksom för arbetet med utvidgningsfrågorna i stort. Fackdepartementens roll är sedan att genom gemensamberedda instruktioner till vår representant i utvidgningsgruppen se till att svenska ståndpunkter inom olika områden får genomslag i den slutliga EU-ståndpunkten som kommer att antas av rådet. På skatteområdet består gemenskapsrätten dels av en ganska omfattande reglering på den indirekta skattens område (mervärdesskatt och punktskatter), dels av direktiv på den direkta skattens område (inkomstbeskattning). Vad gäller arbetet mot skadlig skattekonkurrens i stort så bedrivs inom EU ett aktivt arbete med dessa frågor, främst inom ramen för det s.k. skattepaketet och uppförandekoden för företagsbeskattning. stödjer detta arbete. Uppförandekoden är en resolution mellan EU:s medlemsstater genom vilka dessa förbundit sig att verka för att sådana skatteregimer i medlemsstaterna som anses innebära skadlig skattekonkurrens avvecklas. Dessutom har medlemsstaterna förbundit sig att tillse att nya sådana skatteregimer inte införs. I förhandlingarna kräver EU att kandidatländerna förbinder sig att acceptera principerna bakom uppförandekoden samt intygar sin beredskap att avveckla sådana regimer som skulle kunna vara att se som skadliga i kodens mening. På detta sätt tillförsäkrar sig såväl som EU om att kandidatländerna som medlemmar kommer att sluta upp bakom unionens ansträngningar att bekämpa skadlig skattekonkurrens.
frs · GP12368 · 2001-12-17 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:368 om pensionssparande och näringsidkare har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att göra det möjligt för enskilda näringsidkare att även kunna betala in en pensionspremie i början på det år som följer närmast efter det aktuella beskattningsåret. Anledningen är att enligt har för avsikt att ändra sin praxis och börja tillämpa kontantmetoden för vilket beskattningsår en sådan inbetalning ska dras av. Enskilda näringsidkare har möjlighet att göra avdrag för för pensionsförsäkring och inbetalningar på pensionssparkonto. Pensionssparavdraget ska göras antingen i näringsverksamhet eller som ett allmänt avdrag. I näringsverksamhet ska resultatet beräknas enligt bokföringsmässiga grunder. Vid beräkningen av resultatet ska utgifter dras av som kostnad det beskattningsår som de hänför sig till enligt god redovisningssed, om inte något annat är särskilt föreskrivet i lag. Några sådana bestämmelser finns inte vad gäller pensionssparavdrag. Utgiften ska alltså dras av det beskattningsår som den hänför sig till. Detta har gällt sedan avdragsrätten i näringsverksamhet infördes i samband med skattereformen. Varken införandet av inkomstskattelagen (1999:1229), som gäller års taxering, eller den nya bokföringslagen (1999:1078), som gäller fr.o.m. räkenskapsår som påbörjats efter , innebär någon saklig ändring. Enskilda näringsidkare har alltså möjlighet att få göra avdrag för inbetald pensionsförsäkringspremie även om inbetalningen gjorts efter beskattningsårets utgång, under förutsättning att premien avser det aktuella beskattningsåret. Visar det sig vid en rättslig prövning att kontantmetoden skulle få genomslag för frågan vilket som är rätt avdragsår för pensionspremie i inkomstslaget näringsverksamhet kommer regeringen att föreslå att rättsläget återställs genom lagstiftning.
frs · GP12370 · 2001-12-12 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:370 om familjehemsföräldrar har frågat mig om vilka åtgärder jag avser vidta så att familjehemsföräldrar får samma rätt till information från skolan om barnets kunskapsutveckling och skolgång som vårdnadshavare har. Skolan har enligt grundskoleförordningen en skyldighet att fortlöpande informera vårdnadshavare om elevens skolgång. Enligt förordningen ska också utvecklingssamtal hållas mellan läraren, eleven och dennes vårdnadshavare. Det finns ingenting i skolförfattningarna som hindrar att familjehemsföräldrar får sådan information eller deltar i utvecklingssamtal. Tvärtom är det i många fall rimligt att t.ex. utvecklingssamtal hålls med familjehemsföräldrarna eftersom dessa i praktiken utövar vårdnaden om barnet. Här är det dock viktigt för skolan att beakta sekretesslagens bestämmelser. Uppgifter som enbart rör en elevs studieresultat är normalt sett inte belagda med sekretess. Skolan kan därför lämna ut sådana uppgifter även till den som inte är vårdnadshavare. Ofta torde även sekretessbelagda uppgifter kunna lämnas ut till den som är familjehemsförälder. Sekretessen inom skolans elevvårdande verksamhet gäller nämligen endast om det kan antas att den som uppgiften rör eller någon honom närstående lider men om uppgiften röjs. Sekretessbelagda uppgifter kan också lämnas ut om vårdnadshavaren @ och ibland barnet @ lämnar sitt medgivande. Min uppfattning är att det finns goda möjligheter för familjehemsföräldrar att få information om ett barns skolgång och studieresultat. Jag bedömer därför att det inte föreligger något behov av att vidta några åtgärder i denna fråga.
frs · GP12371 · 2001-12-12 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:371 om sjukskrivningar har frågat statsrådet om hur mycket sjukskrivningarna ska fortsätta öka innan statsrådet är beredd att införa en vårdgaranti för att öka tillgängligheten till hälso- och sjukvården i syfte att färre personer ska behöva vara sjukskrivna i väntan på hälso- och sjukvård. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på frågan. De erfarenheter som gjorts under de senaste årens utredningar inom socialförsäkringsområdet visar med stor tydlighet att den ökade sjukfrånvaron har många olika orsaker och inte i huvudsak är ett problem som enbart har en "medicinsk" lösning. Orsakerna till de ökade sjukskrivningarna måste således ses i ett större sammanhang än bara som en följd av hälso- och sjukvårdens tillgänglighet. Däremot är väntetiderna till planerad vård på många håll och för flera behandlingar oacceptabelt långa. De som får vänta på sin behandling är ofta äldre människor, eftersom det är de som oftast är i behov av hälso- och sjukvård. Även om dessa pensionärer inte uppbär sjukpenning är det naturligtvis av andra skäl viktigt att minska väntetiderna och korta köerna inom hälso- och sjukvården. Det är också bakgrunden till regeringens förslag ekonomiska vårproposition att avsätta @ 2004 för att förbättra vårdens tillgänglighet. Målsättningen är att successivt korta väntetiderna. Merparten av landstingen har lokala vårdgarantier som säger att behandling ska erbjudas . Med denna satsning förbättras landstingens möjligheter att leva upp till ett sådant åtagande.
frs · GP12372 · 2001-12-12 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:372 om släktingplaceringar har frågat mig vad jag avser att göra för att det större antal släktingplaceringar som var syftet med lagändringen ska komma till stånd. Det är en viktig princip att i första hand ska överväga att placera barn och ungdomar hos släktingar eller andra närstående. Det finns många fördelar med sådana placeringar, bl.a. den att det är ovanligare att placeringen avbryts oplanerat. Men jag vill betona att principen om barnets bästa ska vara utgångspunkten vid alla åtgärder som rör barn. Det är angeläget att barn placeras i det hem som har bäst förutsättningar att tillgodose enskilda barnets behov. Statistiken över släktingplaceringar börjar . Vi kan alltså inte med bestämdhet uttala oss om hur vanliga dessa placeringar var före detta år och därför inte heller göra jämförelser med tidigare förhållanden. kommer att sända ut ett informationsblad till samtliga individ- och familjeomsorgsenheter i landet. Detta blad kommer att innehålla information om viktiga forskningsrön inom området och understryka den skyldighet har att med utgångspunkt i barnets bästa pröva om barnet kan placeras i ett hem som tillhör en släkting eller annan närstående. Också projektet behov i centrum som pågår inom uppmärksammar vikten av att involvera barnets nätverk redan under utredningen av barnets förhållanden.
frs · GP12373 · 2001-12-12 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:373 om bostadsrättsombildningar har frågat mig hur jag avser att agera för att bostadsrättslagen och förvärvslagen av fastigheter ändras så att intentionerna för hur bostadsrättsombildning bör gå till förverkligas. Jag är medveten om de problem som tar upp och att det förekommer förfaranden där bostadsrättsföreningar bildas på initiativ av ägaren till en hyresfastighet och med medlemmar som på olika sätt står fastighetsägaren nära. Inledningsvis vill jag framhålla följande. Enligt bostadsrättslagen ska ett beslut att förvärva ett hus för ombildning från hyresrätt till bostadsrätt fattas på en föreningsstämma. Beslutet är giltigt om hyresgästerna i minst två tredjedelar av de uthyrda lägenheter som omfattas av förvärvet har gått med på beslutet. Dessa hyresgäster ska också vara medlemmar i bostadsrättsföreningen. Om ett beslut om förvärv av ett hus har fattats i strid med lagens bestämmelser är det ogiltigt. ska beakta ogiltighetspåföljden när föreningen söker lagfart på sitt förvärv. En lagfartsansökan ska nämligen avslås om det är uppenbart att förvärvet är ogiltigt. Vad gäller de ursprungliga hyresgästernas ställning anser jag att de har ett bra besittningsskydd. I den delen vill jag hänvisa till det svar jag har lämnat på en fråga av (fråga 2001/02:359). Frågan om det är lämpligt att en bostadsrättsförening som bildats för att genom ombildning ta över det aktuella huset ska kunna ha medlemmar som inte bor i huset har diskuterats tidigare, bl.a. med anledning av en interpellation (interpellation 1999/2000:331). Då togs bl.a. möjligheten att införa krav på folkbokföring på den aktuella adressen upp. En sådan lösning skulle troligen försvåra för fastighetsägaren att använda sig av fiktiva hyresgäster. Den skulle emellertid även kunna få konsekvenser för "riktiga" hyresgäster som är folkbokförda på annan adress, t.ex. hyresgäster med en övernattningslägenhet i huset. Det finns enligt min mening nu skäl att analysera frågan närmare. Vad gäller förfaranden med fusion mellan en bostadsrättsförening och ett bolag kan sägas att det förekommer olika meningar om huruvida en sådan fusion över huvud taget är lagligen möjlig. Det finns anledning att analysera även denna fråga närmare. Ett arbete har inletts inom för att dels inventera tänkbara lösningar på problemet med hyresgäster som deltar i en ombildning utan att bo i huset i fråga, dels överväga ett förtydligande av reglerna om fusion i bostadsrättslagen. Jag räknar med att vi ska kunna lägga fram förslag till lösningar på problemen .
frs · GP12374 · 2001-12-13 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:374 om förskrivning av Rohypnol på anstalter har frågat mig om vilka åtgärder jag ämnar att vidta för att skapa en dialog mellan lagstiftaren, medicinsk expertis och övriga berörda parter om lämpligheten av att skriva ut Rohypnol till intagna i fängelser. Jag har tidigare i skilda sammanhang framhållit att jag tycker att det är bekymmersamt att det finns tecken på att Rohypnol i överdoser eller tillsammans med alkohol kan vara en bidragande orsak till att våldsbrott begås. Mot denna bakgrund delar jag uppfattning att det kan vara tveksamt om Rohypnol är ett lämpligt läkemedel, i synnerhet bland intagna som ofta brottas med missbruksproblematik. har gjort en studie av bruk och missbruk bland lagöverträdare av läkemedel som t.ex. Rohypnol. Rapporten från studien beräknas vara klar . Detta är ett led i att öka kunskapen om bl.a. Rohypnol och dess effekter, vilket jag ser som mycket angeläget. Av de preliminära slutsatserna som redovisat för mig framgår att det i många av de undersökta fallen finns indikationer på ett samband mellan överdrivet våld och bensodiazepiner i kombination med alkohol eller andra droger. Vidare var Rohypnol det vanligast förekommande bensodiazepin-preparatet. Inom kriminalvården finns det en särskild kommitté, , som bl.a. har en rådgivande funktion i läkemedelsfrågor. Kommittén ger information och utfärdar rekommendationer angående läkemedel inom kriminalvården. I rekommendationerna råder man till en stor restriktivitet när det gäller förskrivning av bensodiazepiner såsom Rohypnol. Man måste dock hålla i minnet att intagna på anstalt, liksom alla andra medborgare, ska ha rätt till den hälso- och sjukvård som de behöver. Detta innefattar givetvis också att den intagne ska ha tillgång till de läkemedel som läkare bedömer nödvändiga. Det är ytterst den enskilde läkaren som har att under sitt medicinska ansvar avgöra vilka läkemedel en intagen patient har behov av. Av kriminalvårdens läkemedelsstatistik för framgår att det endast är på ett fåtal häkten och anstalter som intagna förskrivits Rohypnol. Det förtjänar också att påpekas att förskrivningen av hela gruppen bensodiazepiner minskat markant inom kriminalvården . Det pågår således redan en dialog angående frågan om Rohypnol. Som jag inledningsvis framhöll är det emellertid viktigt att få en bredare kunskap om detta och liknande läkemedel. Det kommer därför att finnas all anledning för mig att återkomma till frågan när blivit klar.
frs · GP12375 · 2001-12-12 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:375 om tidsdelat boende har frågat mig vad jag tänker göra för att komma till rätta med de "kryphål" som finns vad gäller lagen om konsumentskydd vid avtal om tidsdelat boende. Lagen om konsumentskydd vid tidsdelat boende grundar sig på ett EG-direktiv. Direktivet tar sikte på avtal som ingåtts för av . De problem som tar upp när det gäller avtal om tidsdelat boende hänför sig endast i marginell utsträckning till tillämpningen av den svenska lagen. Denna lag gäller väsentligen endast för bostadsandelar i . De problem som svenska konsumenter råkar ut för rör emellertid främst försäljning av bostadsandelar i andra länder och företrädesvis på turistorter dit många svenskar reser. I sådana fall blir oftast det landets lag tillämplig. har träffat en överenskommelse med i om att medlemmarna i föreningen ska informera resenärerna om de metoder som används vid försäljning av bostadsandelar och riskerna därmed. har med stöd av denna överenskommelse tagit fram ett faktablad med varningsinformation (om s.k. timeshare-försäljning). finns som pdf-fil på Internet som researrangörer lätt kan hämta. Den informationen ska nu finnas i alla hotellbroschyrer på de hotell som arbetar med medlemmar. Även på EG-nivå har problemen med oseriös försäljning av tidsdelat boende uppmärksammats. Det är också en av de frågor som Europeiska kommissionen tar upp i sin nu aktuella grönbok om konsumentskydd. Kommissionens förslag syftar just till att få den EU-gemensamma lagstiftningen mer flexibel för att enklare och snabbare komma till rätta med problem som detta. Frågan om begränsningen av avtalets tidslängd togs upp i en rapport från kommissionen om tillämpningen av direktivet om tidsdelat boende. Rapporten syftade bl.a. till att inleda en diskussion kring en eventuell anpassning eller ändring av direktivet. I de kommentarer som lämnade om rapporten framfördes att ansåg det positivt att frågan om begränsningen av avtalets tidslängd ses över. De frågor som tas upp i rapporten har även uppmärksammats av . För att komma tillrätta med de problem som tar upp är det mest effektivt att påverka det arbete som sker på EG-nivå. har varit en stark tillskyndare i arbetet med att ta fram grönboken om konsumentskydd och arbetar även i övrigt aktivt för att förbättra konsumentskyddet på den gemensamma marknaden.