ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · GP1165 · 2001-10-15 00:00:00 — Fråga 2001/02:65 av () till statsrådet om förtidsröstning, valet kommun är försökskommun i den omställning som pågår inom Posten. Det kommer inte att vara möjligt för Posten att erbjuda allmänheten förtidsröstning mer än i ett fåtal lokaler i kommunen. Våra erfarenheter visar tydligt att färre postkontor/vallokaler leder till minskad förtidsröstning. Under perioden 1994@1998 minskade antalet förtidsröster i från 25000 till 18000 trots att antalet röstberättigade ökade markant. Ett skäl kan ha varit att många postkontor i de större bostadsområdena försvann. Här är omflyttningen större än i genomsnitt och antalet som måste poströsta därför fler. är många som bor i de stora bostadsområdena ovana att rösta i . En stor andel av de boende är invandrare. Ett högt valdeltagande är viktigt för demokratin. Det måste stödjas av kraftfulla samhälleliga insatser, som markerar valets vikt och underlättar för människor att rösta. Det får aldrig vara svårt att rösta eller hitta sin vallokal. Därför måste de lokala valnämnderna skyndsamt få besked om förutsättningarna för valet . Statens riktlinjer måste ovillkorligen slå fast ett brett utbud av lätt igenkännliga, trygga lokaler för förtidsröstning, inte minst i de stora bostadsområdena och i områden med många ungdomar och äldre. Jag vill fråga statsrådet när de lokala valnämnderna kan få klara besked, som säkrar ett brett, lätt igenkännligt och tillgängligt utbud av lokaler för förtidsröstning valet .
fr · GP1166 · 2001-10-15 00:00:00 — Fråga 2001/02:66 av () till kulturminister om digital radio Digitalradion, DAB, kan komma att släckas ned. Det redovisas i en skrivelse till regeringen som det statliga bolaget skickade . Till följd av att , , har mindre pengar till DAB-sändningar redovisar tre alternativ: sändningar enbart i halva landet, sändningar bara fram @02, eller i det tredje alternativet en kombination av de första. DAB-sändningar har skett av SR . Enbart kostnaderna för att sända programmen sägs uppgå till , medan det finns ca 500 mottagare ute som kan ta emot programmen. Fiaskot beror dels på dyra mottagare, dels på politiska skäl. Regeringen har bl.a. satt upp krav på politiska skönhetstävlingar, vilket minskat den privata radions intresse att delta. Vem köper en dyr mottagare för att bara lyssna på SR:s sändningar? Det har tidigare aviserats att en kommitté ska tillsättas för DAB-radion. När avser statsrådet tillsätta den aviserade kommittén?
fr · GP1167 · 2001-10-15 00:00:00 — Fråga 2001/02:67 av () till statsrådet om barnet i asylprocessen genomförde en studie av alla tillgängliga asylbeslut i region i gällande perioden den 1 juli@30 november 1999. Syftet var att undersöka hur de förändringar, som genomfördes i utlänningslagen för att garantera barnens rättigheter i utlänningsärenden, beaktats av . konstaterade att bristerna var tydliga när det gällde respekten för barns deltagande i asylprocessen, bedömningen av barnets bästa, redovisningen av denna bedömning i besluten, utredarnas kontakt med barnen och kunskapen om barns behov och intressen. Det mest anmärkningsvärda var, enligt BO, i hur liten utsträckning barn sågs som egna deltagande individer i asylprocessen. De betraktas som bihang till föräldrarna. Mot bakgrund av denna förödande kritik vill jag fråga statsrådet : Avser regeringen vidta åtgärder för att komma till rätta med missförhållandena och se till att lagstiftarens intentioner med lagändringarna 1997 får genomslag?
fr · GP1168 · 2001-10-15 00:00:00 — Fråga 2001/02:68 av () till miljöminister om reaktorsäkerhetsutredning Den senaste reaktorsäkerhetsutredningen gjordes 1979 och mycket har hänt . Med tanke på Tjernobylhaveriets resultatet för folkhälsan (minst 11000 sköldkörtelcancerfall) samt med tanke på den nu ökande risken för terroranfall så undrar jag var den av utlovade reaktorsäkerhetsutredningen, som då beskrevs som långt framme i förberedelserna, blivit av. Vid ett flertal förfrågningar tidigare sades det att den skulle komma /2001, sedan att den skulle komma . skriver vi och det är sedan senaste utredning gjordes. Om utredningen blir en enmansutredning, vilket flaggats för, är det viktigt att denna står fri från bindningar till kärnkraftsindustrin. Jag vill fråga miljöminister : När avser ministern att tillsätta den nämnda reaktorsäkerhetsutredningen?
fr · GP1169 · 2001-10-15 00:00:00 — Fråga 2001/02:69 av () till kulturminister om TV4:s koncessionsavgift Lagen om koncessionsavgift på TV (läs TV4) ändrades till följd av regeringens schabbel. Regeringens agerande medförde bl.a. att TV4 slapp betala ca för . Vid riksdagsbehandlingen gavs regeringen till känna dels att en grundlig översyn av koncessionsavgiftslagen bör göras, dels att regeringen skyndsamt bör utreda frågan om koncessionsavgiften vid analog sändningsteknik. Regeringen har tidigare visat vad skyndsamt kan vara. När Radio- och beslutade betala tillbaka avgiften till TV4 tog det regeringen att göra en departementspromemoria samt att skriva en proposition som lämnades till . När avser regeringen presentera den av begärda skyndsamt utredda frågan om koncessionsavgift vid analog sändningsteknik?
fr · GP1170 · 2001-10-15 00:00:00 — Fråga 2001/02:70 av () till näringsminister om de synskadades situation i trafiken Det är "vita käppens dag" . Runtom i landet tas olika initiativ för att belysa synskadades situation i trafiken. , , skriver följande i sitt utskick/flygblad: "En synskadad som måste korsa gata eller väg där övergångsställe med ljudsignal saknas kan aldrig veta om korsande motortrafik tänker bromsa in och ge företräde. Väg- och gatutrafikens regelverk behöver kompletteras med en regel som ger särskilt stöd för synskadade gångtrafikanter. vill härmed föra fram kravet att den vita käppen i lag eller förordning ges status av trafiksignal att jämföras med polismans tecken. När någon vill korsa väg eller gata och tydligt visar sin vita käpp ska det innebära stopptecken som tvingar övriga trafikanter att stanna eller ge företräde. Vi efterlyser också initiativ som stoppar den pågående försämringen av vår säkerhet i trafiken till följd av att övergångsställen dras in och ersätts av så kallade gångpassager, vilka är livsfarliga för synskadade. I stället krävs skärpta nationella regler för övergångsställens placering och utformning som gör dem säkra för synskadade." I infrastrukturpropositionen lyfts de funktionshindrades villkor fram på olika sätt. Men det behövs fler åtgärder för att synskadade och andra funktionshindrade ska få en säker framkomlighet i trafiken. Mot bakgrund av detta vill jag fråga näringministern: Planerar ministern att ta initiativ för att förbättra de synskadades situation i den svenska trafiken?
fr · GP1171 · 2001-10-15 00:00:00 — Fråga 2001/02:71 av Carlinge Wisberg (v) till statsrådet om arbetsmiljötillsyn Arbetsmiljölagen gäller även för personer i arbetsmarknadspolitiska åtgärder. Det är anordnaren som har ansvaret när man tar emot t.ex. en praktikant. Det kan finnas en förhöjd risk för arbetsskador i detta sammanhang. Det finns anordnare som är ovana att ta arbetsgivaransvar, t.ex. mindre föreningar. Personer i åtgärder liksom visstidsanställda kan ha sämre kontakt med sitt skyddsombud, ha svårare att vara delaktig på en arbetsplats och därmed ha mindre inflytande på sitt arbete och dess villkor. Enligt uppgift har centralt inget speciellt uppdrag eller policy när det gäller tillsyn av arbetsplatser där personer i arbetsmarknadspolitiska åtgärder verkar. I och med att det är anordnaren som har ansvaret har heller inte AMS någon extra bevakning på arbetsmiljöfrågorna för personer i åtgärder. Med anledningen av ovanstående vill jag fråga: Är statsrådet beredd att ta initiativ så att tillsynen av anordnarnas arbetsmiljöansvar förbättras och därmed ge personer i arbetsmarknadspolitiska åtgärder mindre risk för ohälsa?
fr · GP1172 · 2001-10-17 00:00:00 — Fråga 2001/02:72 av () till näringsminister om kostnader för säkerhetsåtgärder vid kommunala flygplatser De avskyvärda terrordåden i har inneburit avsevärt ökade säkerhetsarrangemang även i vårt land. Främst märker vi det på våra flygplatser. Allt bagage kontrolleras och vi måste som resenärer visa legitimation. I det spända läge som råder och med den hotbild som föreligger är detta inget att förvånas över. Det har också inneburit ett minskat antal passagerare på inrikesflyget. Antalet resande från har minskat . Den ökade kontrollen innebär att allt utrikesbagage ska röntgas och alla passagerare ska kontrolleras. Utbyggnaden av detta nya kontrollsystem ska vara färdig . På de kommunala flygplatserna är det polisen som sköter bevakningen och får stå för investeringen av utrustning men även flygplatserna åsamkas kostnader för ombyggnad. beräknar en kostnad på 2@4 miljoner för den maskinella utrustningen. Vilka kostnader som den kommunala flygplatsen får är ännu ej klarlagt. Min fråga till näringsministern är: Avser ministern att införa ett riktat bidrag till de kommunalt ägda flygplatserna med anledning av de nya säkerhetsåtgärder som krävs efter ?
fr · GP1173 · 2001-10-17 00:00:00 — Fråga 2001/02:73 av () till socialminister om tobaksbolagens marknadsföring Tobaksbolaget arrangerar fester i både och . Festerna är ett led i Tabaks strävan att stärka sitt varumärke och finna nya kunder för sina cigaretter. Målgruppen för festerna är unga människor . Det som möter festbesökarna är en miljö som är pyntad med företages logotyp, reklam för olika cigarettmärken och försäljning av billiga cigaretter. Tabak agerar medvetet inom lagens gråzon. är det förbjudet med en påträngande, uppsökande eller uppmanande marknadsföring för tobak. Bolagets fester borde alltså vara förbjudna, men juridiskt är det fortfarande oklart om det verkligen är det. Klart är däremot att Tabak cyniskt utnyttjar den juridiska gråzonen för krassa kommersiella intressen, som kommer att skörda stora mänskliga tragedier hos den uppväxande generationen. Vilka initiativ tänker ministern ta för att få stopp på tobaksbolagens cigarettfester?
fr · GP1174 · 2001-10-17 00:00:00 — Fråga 2001/02:74 av () till miljöminister om vindkraftsutbyggnaden till havs har i en rapport i pekat ut sju tänkbara områden för vindkraftsparker i och . Enligt ett remissyttrande från kommer förslag om vindkraftsutvecklingen till havs medföra stora konsekvenser för fisk och fisket. Samtliga av utpekade områden är av stor betydelse för det yrkesmässiga fisket. Rapporten innehåller ingen analys av vilka effekter utbyggnaden kan få för fiskbestånden eller hur fisket kan störas. saknas tillräckligt med kunskap för att förutsäga storskaliga vindkraftsparkers inverkan på fiskars beteende. Vilka åtgärder avser miljöministern vidta för att öka kunskapen om havsbaserade vindkraftverks inverkan på fisk och fisket?
fr · GP1175 · 2001-10-18 00:00:00 — Fråga 2001/02:75 av () till miljöminister om miljöprövning , , i utreder byggandet av ett högrisklaboratorium. Där ska enligt planerna hanteras en blandning av misstänkt explosiva kemiska och biologiska stridsmedel från hela världen. Enligt en miljörättsforskare vid faller den tänkta verksamheten utanför de obligatoriska kraven på tillståndsprövning enligt . Eftersom det tänkta laboratoriet kommer att ligga i direkt anslutning till ett stort bostadsområde är befolkningen, av naturliga skäl, mycket orolig. I dessa tider när terror har blivit ett påtagligt hot uppfattar de kringboende givetvis att ett högrisklaboratorium innebär risker även för dem. Det förefaller mot den bakgrunden minst sagt märkligt att en ny verksamhet av denna sort inte behöver miljöprövas. En miljöprövning däremot skulle innebära att FOI blir tvunget att redovisa negativa konsekvenser i form av en miljökonsekvensbeskrivning. Sådana krav ställs på betydligt harmlösare verksamhet. Regeringen bör därför gripa in och kräva en sådan prövning även i detta fall. Vad avser miljöministern vidta för åtgärder för att ett eventuellt högrisklaboratorium vid FOI i ska miljöprövas?
fr · GP1176 · 2001-10-18 00:00:00 — Fråga 2001/02:76 av () till socialminister om forskning om elöverkänslighet De som drabbas av elöverkänslighet har en mycket svår tillvaro och saknar ofta möjlighet att arbeta och delta i samhällslivet. Dessutom erkänns inte orsaken till deras besvär, oftast under förevändning att forskning saknas. Mer forskning i frågan är alltså högst angelägen. Tyvärr går utvecklingen i motsatt riktning. Anslagen dras in för den som samlat kunskap, erfarenhet och bedrivit forskning om elöverkänslighet. Det gäller den helt unika forskning på elöverkänsligas hud som docent bedriver på på . De flesta elöverkänsliga har symtom i och från huden. Därför är denna forskning som hotas av nedläggning oerhört viktig. Jag vill därför fråga: Vilka åtgärder avser socialministern vidta för att säkra forskning om elöverkänsligas hudbesvär?
fr · GP1177 · 2001-10-18 00:00:00 — Fråga 2001/02:77 av () till finansminister om skatter för bioetanol I budgetpropositionen framgår att regeringen har för avsikt att satsa 900 miljoner för att utveckla förnybara drivmedel , vilket är mycket framsynt och helt i linje med kommande förslag till direktiv om obligatorisk användning och skatteeliminering för biodrivmedel. Men när det gäller den svenska beskattningen för är läget ännu oklart som aktuella skattedispenser för etanol går ut . Inblandade aktörer som t.ex. bussbolag, agenda 21-grupper, producenter och framtida investerare i en ny biodrivmedelsstruktur behöver ett positivt och snabbt besked om beskattning av bioetanol . Exempel på angelägna projekt som drivs är etanoldrivna bussar bl.a. i och , den av staten initierade och internationellt mycket uppmärksammade teknikupphandlingen av etanolbilar samt den satsning som görs för att utveckla svensk industri inom området för cellulosabaserad bioetanol. Osäkerheten innebär att förtroendet och utvecklingskraften för pågående pilotprojekt riskerar att ta skada. Det handlar också om förtroendet för statens pålitlighet och långsiktighet i omställningen till en hållbar trafiksektor liksom vår vilja att som en ledande industrination medverka i denna omställning som just påbörjats och där innehar en ledande roll i . Jag vill fråga finansministern när han avser att ge besked om vilka skatter som ska gälla för bioetanol.
fr · GP1178 · 2001-10-18 00:00:00 — Fråga 2001/02:78 av () till statsrådet om de glömda barnen Misshandel mot kvinnor är en fråga som efter mångas arbete nu har lyfts upp. Olika insatser för att skydda den misshandlade kvinnan diskuteras, stöd för den drabbade kvinnan och skärpning av lagar är några exempel. Det är naturligtvis nödvändigt och förändringar bör ske skyndsamt. Dessvärre finns det en part i misshandelsdramat som nästan glöms bort och det är barnen. För barnen är upplevelsen att se på och också drabbas av misshandel en mycket traumatisk upplevelse. Misshandeln pågår ofta år och sker inte sällan under barns allra mest sårbara, ömtåliga uppväxtår. Dessa barn behöver stöd och hjälp att bearbeta de upplevelser de varit med om. Dessvärre sker det alltför sällan att barnen får den vård de behöver för att växa upp till harmoniska människor. Vilka åtgärder avser statsrådet vidta för att barn i misshandelsfamiljer ska få adekvat vård?
fr · GP1179 · 2001-10-18 00:00:00 — Fråga 2001/02:79 av () till kulturminister om skönlitteratur på teckenspråk uttalade sitt stöd för teckenspråkets ställning och dövas rätt till information och litteratur på teckenspråket. , , har i samarbete med Västanviks Resurs- och utvecklingscenter, VCR, arbetat fram en projektplan för att inleda ett utvecklingsarbete med översättning av skönlitteratur till teckenspråket. saknas erfarenhet och kompetens om hur och på vilket sätt översättningsarbetet bäst ska göras. Syftet med projektet är att finna en lämplig/bra översättningsform för dövgruppen. Såväl som Stiftelsen har meddelat att de inte har ekonomiska resurser för att stödja projektet. har ändå uttalat sig positivt till själva projektet. är proklamerat till det europeiska språkåret. Även om teckenspråket i formell mening inte betraktas som ett minoritetsspråk måste ändå teckenspråkets ställning och status uppmärksammas. Samhället har ansvaret för att döva inte ska diskrimineras när det gäller tillgången till ett översatt kulturutbud. SDR och VCR borde vara naturliga samarbetspartner i arbetet för att utveckla bästa översättningsmetodik för skönlitteratur. Därför vill jag fråga statsrådet följande: Vad avser statsrådet göra för att säkerställa att döva får tillgång till bl.a. skönlitteratur på teckenspråk?
fr · GP1180 · 2001-10-18 00:00:00 — Fråga 2001/02:80 av () till socialminister om Läkemedelsforskning i Av tradition har en god forskningsmiljö inom medicin, vilket bl.a. märks i den kliniska läkemedelsforskningen. Tyvärr håller situationen på att förändras, vilket är allvarligt för såväl forskning som hälso- och sjukvård, utveckling, utbildning och förtagande. Frågan om läkemedelsforskning är en fråga av nationell angelägenhet och inte enbart en fråga för de enskilda landstingen, universiteten och företagen. Därför vill jag ställa följande fråga till socialministern: Vilka åtgärder avser statsrådet vidta för att även fortsättningsvis ska vara ett ledande land inom den kliniska läkemedelsforskningen?
fr · GP1181 · 2001-10-18 00:00:00 — Fråga 2001/02:81 av () till näringsminister om Telias neddragning på Omkring 700 personer väntas förlora sina jobb när koncentrerar sin kundtjänst från 31 orter till 13. är en av de orter som berörs. Detta är ytterligare en i raden av neddragningar som har drabbat . Mitt i det pågående omställningsarbetet efter avvecklingen inom försvaret kom beskedet att kommer att säga upp 475 anställda. När det gäller rör det sig om 12 anställda. Det kan tyckas vara ett litet antal men det är det givetvis inte mot bakgrund av besvärliga arbetsmarknadssituation. Det kan låta generöst att de anställda erbjuds att flytta till en ort där jobben blir kvar. För många är det inte praktiskt möjligt. Dessutom blir ju resultatet att arbetstillfällen försvinner från . Att pendla är självklart inget alternativ. Jag är väl medveten om att numera är ett bolag. Staten är dock majoritetsägare. Vi talar numera om att ny teknik gör arbetsplatserna distansoberoende. Inte minst mot den bakgrunden kan Telias planer att koncentrera kundtjänsten ifrågasättas. Jag vill fråga näringsministern vilka åtgärder han är beredd att vidta för med anledning av Telias besked.
fr · GP1182 · 2001-10-18 00:00:00 — Fråga 2001/02:82 av () till miljöminister om koldioxidutsläpp och statlig upphandling Det har stått klart att vi inte kommer att uppnå koldioxidmålet om oförändrade utsläpp. Det har stått klart att styrmedlen varit otillräckliga för att uppnå detta mål. Det är viktigt att staten använder sig av de styrinstrument som står till förfogande. Delegationen för ekologiskt hållbar upphandling (EKU-delegationen) har på regeringens uppdrag lagt fram förslag till hur de anser att kommunerna borde upphandla med miljöhänsyn. Men detta verkar alltså inte gälla staten själv. skriver ramavtal vad gäller personbilar för statens inköp. Men ingenstans i denna upphandling nämns över huvud taget frågan om koldioxid eller bränsleförbrukning. Däremot vill EKU-delegationen att detta ska vara ett "skallkrav" vid upphandling. Med anledning av det ovan anförda vill jag fråga miljöministern: Avser ministern verka för att även staten ställer krav på koldioxidutsläpp eller bensinförbrukning i sin upphandling av personbilar?
fr · GP1183 · 2001-10-18 00:00:00 — Fråga 2001/02:83 av () till finansminister om bryggerinäringens konkurrenssituation Sedan inträde i EU har de svenska bryggerierna förlorat försäljning med över öl till andra länder. Införseln från utlandet fortsätter att öka i takt med att införselkvoterna ökar, eftersom de svenska ölskatterna är höga. Det finns ett stort mörkertal avseende konsumtionen, eftersom den registrerade konsumtionen inte är densamma som den verkliga. Det finns studier som visar att mer än var tredje starköl som konsumeras i inte är beskattad eller producerad i landet. Dagens höga beskattning av öl innebär att situationen blir orimlig för de svenska bryggerierna, med risk för att tusentals arbetstillfällen kommer att gå förlorade om inte ölskatten sänks. Med anledning av ovanstående vill jag ställa följande fråga till finansministern: Vilka åtgärder avser finansministern vidta för att svensk bryggerinäring ska få bättre konkurrenssituation gentemot utländska bryggerier?
fr · GP1184 · 2001-10-19 00:00:00 — Fråga 2001/02:84 av () till näringsminister om insatser i De anställda vid stålverk i fick i går beskedet att företaget inte kommer att ompröva sitt beslut om nedläggning. Beslutet kom trots att starka företagsekonomiska skäl talar för ett bibehållande av enheten i . De anställda och kommunledningen i har känt ett starkt stöd från regeringen i arbetet för att behålla ett av världens mest lönsamma stålverk, men ändå inte nått ända fram. Fackets och kommunens arbete går in i en ny fas. Arbetet inriktas på att säkra jobben vid kvarvarande verksamhet inom Avestapolarit och att säkra att verksamhet i någon form kan behållas och utvecklas vid stålverket. Verksamheten vid Avestapolarit har avgörande betydelse för jobb och ekonomi i kommun. Det gäller både jobben på Avestapolarit och sysselsättningstillfällen i mindre företag, som samverkar med enheterna i . Det är därför nödvändigt att Avestapolarit tar ett rejält ansvar för att säkra både jobben på kvarvarande enhet i kommunen, liksom alternativa jobb för de människor, som förlorar jobbet på stålverket. Jag vill fråga näringsministern om regeringen kommer att engagera sig för jobben i i kontakter med företagsledningen på Avestapolarit och genom andra insatser för i det allvarliga läge, som kommunen nu hamnat.
fr · GP1185 · 2001-10-19 00:00:00 — Fråga 2001/02:85 av () till näringsminister om Telias avvecklingsbeslut och statens ägaransvar har meddelat att det ska genomföra en ny verksamhetskoncentration och att alla avvecklingsorter ska vara stängda . har 31 kundtjänstorter, efter 2002 ska verksamheten bedrivas på endast 13 orter i landet. /ska enligt Telias beslut avvecklas. Sammantaget kommer över 40 anställda att beröras i området, eftersom arbetstillfällen också försvinner från . är dessutom en av försvarets avvecklingsorter och som helhet behöver stärkas ur regionalpolitisk synpunkt. kommer enligt uppgift att erbjuda de anställda medflytt alternativt utpendling från länet. Staten är största ägare till det börsnoterade bolaget . Statens ansvar är stort när det gäller att inte rycka undan framtids- och tillväxtutsikter från . Länet, människorna behöver arbetstillfällen, inflyttning och inpendling. Telias sätt att koncentrera verksamheten blir extra svårbegripligt med tanke på att ny teknik inom telekom- och datakombranchen i stället borde kunna skapa flera distansarbetsplatser. Jag vill fråga näringsministern vilka åtgärder han är beredd att vidta för och med anledning av Telias besked.
fr · GP1186 · 2001-10-19 00:00:00 — Fråga 2001/02:86 av () till näringsminister om arbetsmarknaden i varslar 600 av de 2100 anställda i om uppsägning. Löses alla varsel ut har nästan hälften av jobben vid försvunnit på mindre än . har landets näst högsta arbetslöshet efter . var den öppna arbetslösheten 6,, 13589 personer var öppet arbetslösa eller deltog i något program. av de knappt 3000 varsel som lagts i länet rör telekombranschen eller branscher med anknytning dit. Länsarbetsdirektören hoppas att de varslade i ska hitta nya jobb i grannlänet, eftersom har en stor efterfrågan på arbetskraft. I den regionalpolitiska propositionen fanns förslag på att underlätta pendling. För att detta ska bli effektivt och attraktivt för de som bor i finns en rad åtgärder som måste vidtas. Det är exempelvis av betydelse att dubbelspår finns på hela sträckan Gävle@Uppsala och att bygget av den nya E4:an mellan och påbörjas . Min fråga till näringsministern är: Vilka åtgärder avser näringsministern vidta för att förbättra läget på arbetsmarknaden i ?