ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
frs · GO121319 · 2001-06-06 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:1319 om avvikelser från rättspsykiatrin har frågat justitieministern vilka åtgärder han avser att vidta för att öka rättstryggheten inom den rättspsykiatriska vården. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på frågan. svarade jag på en liknande fråga som den nu aktuella (fråga 2000/01:1193). Mitt svar nu blir därför i stort sett detsamma. De uppgifter som framkommit om avvikelser och rymningar från den rättspsykiatriska vården väcker naturligtvis olika frågeställningar kring säkerheten och rättstryggheten. avser att genomföra en allmän granskning av samtliga vårdinrättningar i som bedriver rättspsykiatrisk vård. Jag avser att noga följa upp de slutsatser kommer fram till efter att den har genomfört sin granskning. I sammanhanget kan även nämnas att , med anledning av de ändringar i lagen om rättspsykiatrisk vård (LRV) som trädde i kraft , har fått i uppdrag av regeringen att bl.a. följa upp och utvärdera effekterna av de nya bestämmelserna om permission, lokala ordningsföreskrifter vid psykiatriska vårdinrättningar och rätten till stödperson för de intagna.
frs · GO121320 · 2001-06-06 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:1320 om skatteavtalet och har frågat mig vilka åtgärder jag ämnar vidta när det gäller artikel 15 i det nordiska skatteavtalet, för att möjliggöra även för bemanningsföretag och deras anställda att verka i hela . Enligt huvudregeln i artikel 15.1 i det nordiska skatteavtalet beskattas lön och annan liknande ersättning i den stat där arbetet bedrivs. Från denna huvudregel finns i artikel 15.2 ett undantag som innebär att i vissa fall sker beskattningen i stället i hemviststaten. Detta undantag avser i första hand fall där en arbetstagare av sin arbetsgivare i en stat kortvarigt är utsänd att arbeta i den andra staten. Undantaget i artikel 15.2 gäller inte om fråga är om uthyrning av arbetskraft (artikel 15.2 d). Skälet för detta är att i många länder, bl.a. , anses det som ett alltför enkelt sätt att kringgå huvudregeln i artikeln. I stället för att anställa en arbetstagare kan arbetsgivaren välja att hyra in arbetstagaren från ett bolag i den andra staten. Härigenom kommer den anställde att få sin lön från det uthyrande bolaget som i denna situation ofta är hemmahörande i samma stat där den anställde bor. Ett skatteavtals främsta syfte är att fördela beskattningsrätten mellan staterna och att säkerställa att en eventuell dubbelbeskattning undanröjs. Det sistnämnda kan göras antingen genom att hemviststaten avstår från att beskatta inkomst som den andra staten beskattar eller att också beskatta inkomsten men att medge avräkning för den utländska skatten från den egna skatten. Om något skatteavtal inte förelegat mellan och hade undanröjt dubbelbeskattning med avräkning av den danska skatten. Med tillämpning av avtalet avstår i stället att beskatta inkomsten från . Någon dubbelbeskattning föreligger således inte. När verksamhet av något slag bedrivs i en annan stat än hemviststaten är det ofrånkomligt att skattskyldighet i vissa situationer uppkommer i denna andra stat. Att personer i vissa situationer betalar skatt i i stället för i ser jag inte som något hinder för att bedriva verksamhet i . kan inte i varje situation kräva att just svensk skatt ska betalas.
frs · GO121321 · 2001-06-13 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:1321 om kommentarmaterial om utvecklingssamtal har frågat mig vilka konkreta åtgärder jag tänker vidta för att regeringsuppdraget till om ett kommentarmaterial om utvecklingssamtal och skriftlig information ska fullföljas och konkreta exempel tas fram. Det regeringsuppdrag om ett kommentarmaterial om utvecklingssamtal och skriftlig information, som fick , redovisades . överlämnade då ett kommentarmaterial med bakgrund och information om gällande bestämmelser om utvecklingssamtal och skriftlig information. Materialet, som har tryckts och distribuerats till samtliga berörda skolor är avsett att användas av skolorna för information till elever och föräldrar. har informerat om materialet i nyhetsbrev och på hemsidan. kommer att presentera ett kompletterande material med exempel på hur skolor av olika karaktär arbetar med utvecklingssamtal och skriftlig information. Materialet kommer bl.a. att innehålla intervjuer med elever, föräldrar och lärare. kommer dessutom att öppna en interaktiv webbplats på skoldatanätet. Här ska förskollärare och lärare, föräldrar, elever m.fl. under minst ett läsår kunna ta del av olika skolexempel, få information samt diskutera varandras erfarenheter. kommer senare att göra en sammanställning av frekventa frågor och visa på intressanta exempel utifrån det material som kommer in till webbplatsen. hävdar att inte ämnar genomföra uppdraget. Jag anser att redan har utfört en del av uppdraget och jag utgår ifrån att återstående delar kommer att presenteras . Jag finner därför ingen anledning att nu vidta några ytterligare åtgärder.
frs · GO121322 · 2001-06-13 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:1322 om pensionsavgångar inom hälso- och sjukvården har frågat mig vilka åtgärder jag avser vidta för att hälso- och sjukvården och ytterst patienterna ej ska drabbas negativt av de stora pensionsavgångar som kommer att ske . nämner i sin fråga speciellt tillgången till läkare, så jag inriktar mitt svar på dessa. Här kan man först konstatera att vid en internationell jämförelse generellt sett har en hög läkartäthet. Däremot kan det finnas bristsituationer inom vissa specialiteter och i vissa delar av landet. gjorde i sin rapport @ Den ljusnande framtid är vård @ (Ds 1999:44) bedömningen att man för att klara den framtida tillgången på läkare, bl.a. mot bakgrund av stora framtida pensionsavgångar, borde öka antalet platser i läkarutbildningen med 200 platser . En sådan utökning av utbildningsplatserna sker . Antalet läkare som utexamineras kommer således att att öka från dagens ca 750 till ca 950 . Ett ytterligare stort tillskott till vården utgör läkare med utländsk utbildning. Här ökade antalet legitimationer från 1998 till 2000. För att ytterligare ta till vara den resurs som sjukvårdspersonal med utländsk utbildning utgör har regeringen vidtagit åtgärder för att underlätta för dessa att få svensk legitimation. Grundutbildade läkare som ska bli specialister, t.ex. kirurger, utbildas på särskilda tjänster, s.k. ST-tjänster, inom landstingen. Det är ett ansvar för landstingen att utlysa ST-tjänster i sådan omfattning som motsvarar det planerade framtida behovet av läkare med specialistkompetens. I syfte att utgöra ett stöd för landstingen i detta arbete har fått i uppgift att fortlöpande ta fram underlag för bedömningen av hälso- och sjukvårdens behov av läkare, särskilt läkare med specialistkompetens, på såväl kort som lång sikt. arbetar med att stärka denna funktion och jag bedömer att detta kommer att bidra till bättre överblick och samordning av planeringsarbetet av läkartillgången så att man kan minska risken för framtida bristsituationer.
frs · GO121323 · 2001-06-13 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:1323 om utsatta kvinnor har frågat mig vilka åtgärder jag tänker vidta för att uppmärksamma våld och övergrepp mot funktionshindrade kvinnor och flickor. Vi kan tillsammans konstatera att problemområdet som tar upp är mycket komplext. En av svårigheterna med frågan om våld och sexuella övergrepp mot kvinnor och flickor med funktionshinder är att det är ett dolt problem, vilket också påpekar. Våld och övergrepp förekommer sannolikt i större utsträckning än vad som uppmärksammas. Den studie om förekomsten av våld mot kvinnor med funktionshinder som genomfördes 1999@2001 med stöd från regeringen bekräftar detta påstående. Resultatet av studien presenterades vid ett seminarium arrangerat av Nationella rådet för kvinnofrid. antog regeringens proposition Kvinnofrid, ett omfattande åtgärdsprogram för att bekämpa våldet mot kvinnor. De centrala utgångspunkterna var en förbättrad lagstiftning, förebyggande insatser och ett bättre bemötande av utsatta kvinnor. Flera myndigheter fick gemensamma uppdrag som gäller fram t.o.m. . De skulle öka ansträngningarna för att förebygga våld mot kvinnor samt utforma åtgärdsprogram för det egna arbetet med dessa frågor. Det betonades starkt att samverkan mellan myndigheter och organisationer är viktigt. Kommunerna har ett stort ansvar när det gäller stödet till kvinnor som utsatts för våld. Det gäller både förebyggande insatser och skydd till utsatta kvinnor. Jag utgår ifrån att de särskilt uppmärksammar situationen för kvinnor med funktionshinder, som ju är särskilt sårbara. Frågan berör många områden och ingår även som en del i de breda satsningar inom handikappolitiken som regeringen har beslutat om . T.ex. tar upp problemet. I utredningen förs bl.a. en diskussion om att övergreppen handlar om makt och om hur människor värderas. Utredningen tar också upp att polisen och rättsväsendet behöver skaffa sig mer kunskap om frågan. Det borde också vara självklart att exempelvis kvinnojourerna är fysiskt tillgängliga, att dövtolkar anlitas, att skriftlig information ges i tillgänglig form etc. I den Nationella Handlingsplanen för Handikappolitiken satsar regeringen bl.a. på att utveckla personalens kompetens när personer med funktionshinder söker stöd eller insatser vid berörda statliga och kommunala myndigheter. Ett nationellt handlingsprogram för kompetensutveckling har utarbetats av handikapporganisationerna och berörda myndigheter tillsammans. utbildningsstöd (Sisus) har i uppgift att ta fram och driva det nationella programmet centralt. Jag kommer noga följa arbetet som görs i samband med kvinnofridsreformen men också effekterna av det arbete med bemötande- och tillgänglighetsfrågorna som följer av den nationella handlingsplanen inom handikappområdet.
frs · GO121324 · 2001-06-12 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:1324 om otrygghetstalen har frågat mig vilka åtgärder jag tänker vidta för att medborgarnas otrygghet ska minska. Att människor känner sig otrygga i sin vardag är ett allvarligt problem. Ingen ska behöva oroa sig för att utsättas för brott. Det är därför ett huvudsakligt syfte för rättsväsendet att minska brottsligheten och öka tryggheten. Det är också därför regeringen nu gör den största satsningen någonsin på rättsväsendet. Regeringen föreslog i förra årets vårproposition att rättsväsendets utgiftsram höjs med , och . ekonomiska vårproposition aviseras att satsningen på polis och rättsväsende ska fortsätta. beslutade där på regeringens förslag att rättsväsendets utgiftsram höjs med ytterligare . I det här sammanhanget vill jag framhålla att i en nyligen genomförd internationell brottsofferundersökning konstateras att har den högsta andelen personer som känner sig trygga när de går ut i det egna bostadsområdet. Sambandet mellan risken att utsättas för brott och otrygghet är inte så enkel. Upplevelsen av otrygghet påverkas också av andra förhållanden än den faktiska risken att utsättas för brott, som t.ex. ordningsstörningar av olika slag, nedskräpning, skadegörelse, fylleri etc. Det är alltså åtgärder även inom andra sektorer i rättsväsendet som behövs för att komma till rätta med tryggheten. Både den brottslighet som mest oroar boende i ett område och ordningsproblem åtgärdas bäst på lokal nivå i samverkan mellan flera olika aktörer. Bostadsområden kan således bli tryggare dels genom insatser direkt riktade mot brott, dels genom åtgärder som påverkar de omständigheter i övrigt som inger oro. Regeringen har därför under en följd av år satsat på att stödja det lokala brottsförebyggande arbetet. Detta har inneburit att antalet lokala brottsförebyggande råd eller motsvarande organisationer har ökat från ca 30, , till 196 . Regeringens nationella brottsförebyggande program bygger på insikten att tryggheten bara kan öka om hela samhället engageras i kampen mot brottsligheten. () har här en central roll för att stödja det brottsförebyggande arbetet och fungera som en sammanhållande funktion på nationell nivå. BRÅ stöder aktivt det lokala brottsförebyggande arbetet genom att bl.a. initiera, stödja, följa upp och utvärdera brottsförebyggande projekt och samla in och sprida kunskap om framgångsrika projekt och samverkansformer. har, med stor framgång, inför och under ordförandeskapet i EU aktivt verkat för att öka samarbetet i brottsförebyggande frågor i . EU:s justitie- och inrikesministrar beslutade att inrätta det europeiska brottsförebyggande nätverk som tagit initiativ till. Nätverket kommer att kunna bidra till det brottsförebyggande arbetet i bl.a. genom att det ger oss bättre möjligheter att utbyta erfarenheter och kunskap om effektiva åtgärder mellan medlemsstaterna. Som svar på fråga kan jag därför konstatera att en lång rad åtgärder har vidtagits för att komma till rätta med de problem åsyftar och att jag fortsättningsvis följer utvecklingen.
frs · GO121326 · 2001-06-08 00:00:00 — Svar på frågorna 2000/01:1316 om assyriers/syrianers och kaldéers rätt att besöka och 1326 om mänskliga rättigheter har frågat mig vilka initiativ jag kommer att vidta för att få den turkiska staten att upphäva det dekret som förbjuder assyrier/syrianer och kaldéer att söka sina rötter och besöka sina hembyar i . har frågat mig på vilket sätt jag avser agera för att med den turkiska regeringen ta upp frågan om de assyriska/syrianska ungdomarnas rätt att besöka sina hembyar i framför allt sydöstra . Jag avser besvara bägge frågorna i detta svar. Den har, på initiativ av riksdagsledamöterna , bett de turkiska myndigheterna förklara varför det inte är möjligt för utländska medborgare att besöka de aktuella byarna i sydöstra . Vi har i dessa kontakter uppmärksammat den turkiska regeringen på att det finns många personer i som vill kunna besöka sina hemtrakter, inte minst under kommande semesterperiod. Det turkiska utrikesministeriet har formellt bekräftat att relevanta myndigheter i instruerats att upphäva de restriktioner som tillämpats. Detta är ett välkommet besked. Regeringen kommer att ha en fortsatt dialog med representanter för den turkiska regeringen i frågor som berör assyrier/syrianer och kaldéer och deras situation i .
frs · GO121327 · 2001-06-12 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:1327 om skydd av personuppgifter har frågat mig vad jag avser att vidta för åtgärder för att begränsa möjligheterna för personer med svår kriminell belastning att få s.k. skydd av personuppgifter. När man talar om skyddade personuppgifter menar man i allmänhet sekretessmarkering och möjligheten till kvarskrivning. Därutöver finns det i speciella fall möjlighet att tillåtas använda fingerade personuppgifter. Bestämmelser om dessa möjligheter återfinns i folkbokföringslagen (1991:481) och i lagen (1991:483) om fingerade personuppgifter. De lagarna faller inom finansministerns ansvarsområde och jag har utformat mitt svar efter samråd med honom. Utgångspunkten vid prövningen av om det är motiverat att hemlighålla personuppgifter är enligt dessa bestämmelser sökandens behov av skydd. En sådan ordning som efterfrågar skulle medföra att den som dömts för brott exkluderas från möjligheten att skyddas från att utsättas för brott. Min uppfattning att den princip som kommer till uttryck i bestämmelserna är viktig och riktig. Jag anser därför att det inte finns skäl att ändra dessa bestämmelser.
frs · GO121330 · 2001-06-13 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:1330 om jordbruket i norra har frågat mig vad jag avser att vidta för åtgärder för att ge inlandsjordbruket likvärdiga villkor. Ett viktigt mål för regeringen är att hela ska leva och utvecklas. Jordbruket har en viktig roll i norra och bidrar, förutom med grundläggande livsmedelsproduktion, till att upprätthålla sysselsättning, befolkning och samhällsstrukturer i dessa delar av landet. Stöd till jordbruket i norra ges i form av miljöersättningar och kompensationsbidrag inom ramen för det nya miljö- och landsbygdsprogrammet som löper under perioden 2000@2006 och som ersätter tidigare miljö-, struktur- och regionalstöd. Regeringens utgångspunkt har varit att den tidigare stödnivån för jordbruket i norra ska upprätthållas genom motsvarande stödformer i det nya programmet. Vidare finns inom ramen för mål 1-programmen för norra resurser avsatta för utveckling av jordbruket och landsbygden i regionen. Bl.a. kan nämnas de särskilda åtgärder som syftar till att främja det fjällnära jordbruket. Vid sidan av de EU-finansierade stöden har enligt fördraget om anslutning till EU rätt att lämna ett nationellt finansierat stöd till jordbruket i norra . Detta stöd, som alltså är ett produktionsstöd, lämnas för slaktsvin, suggor, getter, ägg, potatis, bär och grönsaker samt som pristillägg och transportstöd för mjölk. I bereds nu frågan om stödnivåerna i det nationella stödet. En förändring av beslutet förutsätter förhandlingar med . Åtgärderna i miljö- och landsbygdsprogrammet, mål 1-programmen samt det nationella stödet bidrar på detta sätt sammantaget till att upprätthålla ett livskraftigt och konkurrenskraftigt jordbruk och ett öppet landskap i inland. Jag kommer emellertid även fortsättningsvis att nära följa utvecklingen och effekterna av de åtgärder som vidtas.
frs · GO121331 · 2001-06-13 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:1331 om läkemedel för behov under utlandssemester har frågat mig vilka åtgärder jag är beredd att vidta för att minska det administrativa arbete som reglerna i medför för de svenska myndigheterna och den enskilde utlandsresenären. Låt mig börja med att förklara att det är inreselandets lagstiftning som avgör om man behöver ett intyg från . Att ett läkemedel innehåller ett i narkotikaklassat preparat medför alltså inte i sig att intyg krävs vid resa till ett annat land. arbetar enligt uppgift med att inhämta information från övriga Schengenländer om vilka preparat det krävs intyg för i respektive land. Det är angeläget att kontrollmekanismerna i är effektiva för att motverka ett läckage av narkotiska läkemedel till den illegala marknaden. är det naturligtvis viktigt att inte i onödan försvåra för de resenärer som har ett legitimt behov av narkotiska läkemedel vid sina resor mellan länderna. pågår därför i ett arbete med att finna en annan administrativ lösning som underlättar för de resande utan att göra avkall på kravet om god kontroll.
frs · GO121332 · 2001-06-13 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:1332 om mammografi har frågat mig om vilka åtgärder jag avser vidta för att antalet utbildad personal för mammografiverksamheten ska öka. Målet för hälsoundersökningar med mammografi är att hitta bröstcancer hos symtomfria kvinnor så tidigt att prognosen kan förbättras. Utgångspunkten för verksamheten är allmänna råd om screening med mammografi (SOSFS 1997:27M). Enligt finns det inte något skäl att ändra rekommendationerna om hälsoundersökning med mammografi utifrån nuvarande kunskapsläge. Ansvaret för screening med mammografi åvilar sjukvårdshuvudmännen och likaså ansvaret för personalförsörjningen. Utbildningssystemet spelar givetvis också en mycket viktig roll och det är en uppgift för staten att se till att det utbildas personal i tillräcklig omfattning. Regeringen ser också att en snabb utbyggnad av t.ex. sjuksköterskeutbildningen är av avgörande betydelse för hälso- och sjukvården. Regeringen införde fr.o.m. en examen för röntgensjuksköterskor i högskoleförordningen. Utbildningen för yrket sker genom en ny direktutbildning om 120 poäng. Utbildningen leder till legitimation som röntgensjuksköterska. Det har rått oklarheter om utbildningen och jag bedömer att det genom att den nya examen nu inrättats blir en tydligare utbildning vilket kan leda till att fler kommer att utbildas för yrket. Regeringens förslag om att staten fr.o.m. ska ta över huvudmannaskapet för landstingens vårdhögskoleutbildningar underlättar också en snabb utbyggnad genom att vårdområdet tillförs nya permanenta utbildningsplatser. När det gäller tillgången till läkare så vill jag nämna att läkarutbildningen nu byggs ut med ca 200 platser vilket kommer att förbättra möjligheterna att rekrytera läkare inom olika områden. rapporterades att samtliga landsting infört mammografiundersökningar. Jag utgår från att landstingen också fortsätter att ta sitt ansvar för en verksamhet som de allra flesta kvinnor uppfattar som en trygghet.
frs · GO121333 · 2001-06-13 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:1333 om läkares allmäntjänstgöring har frågat mig om jag är beredd att vidta åtgärder för en återgång till det AT-system med solidarisk läkarförsörjning som fungerade . Bakgrunden till frågan är Norrlandslandstingens och övriga glesbygdsläns svårigheter att besätta AT-tjänster i tillräcklig omfattning. Låt mig först säga att vi inte har en generell brist på läkare i . Däremot kan det finnas brister inom vissa specialiteter och i vissa delar av landet. Det är givetvis bekymmersamt att vissa landsting har svårt att rekrytera läkare, såväl till ordinarie tjänster som till AT-tjänster. Det är också regeringens mening att det behövs ett planeringsstöd från den nationella nivån för att underlätta planeringen. Som en viktig del i arbetet med att komma till rätta med den rådande snedfördelningen av läkare fick därför till uppgift att verka som ett centralt planeringsstöd. uppgift är att fortlöpande ta fram underlag för bedömningen av hälso- och sjukvårdens behov av läkare för att bl.a. underlätta den lokala och regionala planeringen. Visserligen är det inte längre utan landstingen själva som bestämmer vilka AT-tjänster som utlyses, men jag utgår ifrån att man här ändå beaktar de bedömningar av behoven som gör. Jag vill här också nämna att det pågår ett intensifierat arbete vid för att stärka planeringsstödets funktion. Enligt de prognoser och bedömningar som gjordes i samband med arbete finns det, bl.a. mot bakgrund av stora framtida pensionsavgångar, behov av att öka antalet platser i läkarutbildningen med 200 platser . En sådan utökning av utbildningsplatserna sker . Antalet läkare som utexamineras kommer således att öka från dagens ca 750 till ca 950 . Detta förbättrar givetvis landstingens möjligheter att tillsätta sina AT-tjänster. Ett ytterligare värdefullt tillskott till vården utgör läkare med utländsk utbildning. Här ökade antalet legitimationer från 1998 till 2000. Siffran visar att det här finns en ökande potential för rekrytering. Jag bedömer att förstärkta arbete med det centrala planeringsstödet tillsammans med fler läkare kommer att förbättra landstingens möjligheter att tillsätta sina tjänster. Jag avser dock att följa den fortsatta utvecklingen med stort intresse och är beredd att återkomma med förslag till åtgärder om de förväntade effekterna inte uppnås.