ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
frs · GP1299 · 2001-10-29 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:99 om har frågat mig vilka åtgärder jag avser vidta för att fördela resurser till . är en del av det nationella stamvägnätet. Regeringen har lagt en proposition Infrastruktur för ett långsiktigt hållbart transportsystem (prop. 2001/02:20). Där föreslås en planeringsram för det nationella stamvägnätet under perioden 2004@2015 på . Infrastrukturpropositionen innehåller inga förslag till beslut om specifika vägprojekt. uppgift är normalt inte att ta ställning till enskilda infrastrukturprojekt. anger övergripande mål och riktlinjer för planeringen och fastställer finansiella ramar. När behandlat infrastrukturpropositionen kommer , och länen att få i uppdrag att upprätta planer för perioden 2004@2015. Det är i den processen olika objekt analyseras och prioriteras utifrån de riktlinjer som beslutat om. Projekt som rör kan givetvis komma i fråga för kommande planeringsperiod, under förutsättning att de är samhällsekonomiskt lönsamma och bidrar till uppfyllelse av de transportpolitiska målen. Infrastrukturpropositionen innehåller en satsning i närtid. föreslås tillföras infrastrukturområdet under perioden 2002@2004. Av dessa ska 4,3 miljarder användas till väginvesteringar. Tanken är att objekt som är prioriterade i gällande planer för perioden 1998@2007 ska kunna påbörjas genom detta. Främst kommer projekt som blivit uppskjutna att genomföras. En förutsättning för att projekten ska kunna påbörjas under åren 2002@2004 är att arbetsplanen vunnit laga kraft, liksom övriga nödvändiga tillstånd enligt bl.a. miljö-, plan- och bygglagstiftningen. Vad gäller mellan och instämmer jag i beskrivning av vägens betydelse för regionen och dess bristande standard, främst när det gäller trafiksäkerheten. I den nationella väghållningsplanen finns en utbyggnad mellan och , med planerad byggstart under perioden 2005@2007. Jag har erfarit att just nu förbereder en tillåtlighetsansökning enligt för projektet med målsättningen att den ska kunna lämnas till regeringen .
fr · GP11147 · 2001-11-01 00:00:00 — Fråga 2001/02:147 av () till finansminister om handläggningstider på skattemyndigheterna Anhöriga till avlidna drabbas av långa handläggningstider hos skattemyndigheten. 2700 bouppteckningar väntar på behandling i exempelvis . Bara en fjärdedel av de ärenden som kommit in har hunnit expedieras. I är problemen ännu större. Bouppteckningarna har samlats på hög , då skattemyndigheten tog över ansvaret. Arv kan inte skiftas förrän bouppteckningen är godkänd. Mot bakgrund av ovanstående vill jag fråga statsrådet följande: Vilka åtgärder avser statsrådet vidta för att effektivisera skattemyndigheterna?
fr · GP11148 · 2001-11-01 00:00:00 — Fråga 2001/02:148 av () till statsminister om landshövding i har varit utan landshövding . Med andra ord har det nu gått lämnade sitt uppdrag som landshövding. Från regeringens sida har ärendet med att tillsätta ny landshövding skjutits . utan landshövding är en osedvanligt och bland länets invånare ökar spekulationerna om varför regeringen dröjer med utnämningen. Respekten för länet och dess invånare samt de problem som länet står inför kräver ett resolut agerande från regeringen i denna fråga. Mot bakgrund av ovanstående vill jag ställa följande fråga till statsministern: När avser statsministern föreslå ny landshövding för ?
fr · GP11149 · 2001-11-01 00:00:00 — Fråga 2001/02:149 av () till miljöminister om hälsoproblem efter flygbesprutning Ett äldre par boende i Hässleholmstrakten har skrivit till partiledare och riksdagsgrupper om de hälsoproblem de ådrog sig när de blev överflugna av besprutningsplan . De vill ha en ursäkt och ersättning för den skada de lidit. var det ännu lagligt att sprida bekämpningsmedel från flygplan, så de har inte kunnat anmäla saken till åtal. Insikten om hälsoproblemen har också kommit gradvis, det torde vara orsaken till att paret dröjt så länge med att ta upp sin sak. Min fråga till miljöministern blir: Vilka initiativ är miljöministern beredd att ta för att de som drabbats av hälsoproblem efter flygbesprutning det var lagligt ska få upprättelse och ersättning?
fr · GP11150 · 2001-11-01 00:00:00 — Fråga 2001/02:150 av () till statsrådet om socialavgifter och ideella organisationer I regionalpolitiska propositionen @ En politik för tillväxt och livskraft i hela landet @ 2001/02:4 föreslår regeringen en nedsättning av socialavgifter i stödområde A som en ersättning till den nedsättning som tidigare fanns . Avgiftslättnaden syftar till att stimulera småföretagandet och bidra till sysselsättning och till god service i de delar av landet som har de största geografiska lägesnackdelarna. Detta är bra. Tyvärr visar det sig att exempelvis ideella föreningar som tidigare hade nedsättning inte föreslås komma i åtnjutande av den nya nedsättningen. Föreningarna utgör en viktig del för att bidra till en god service i dessa delar av landet. De skapar viktiga arbetstillfällen, i många fall för arbetshandikappade och funktionshindrade. Det är en grupp som har särskilt svårt att få arbete i områden med stor arbetslöshet, som i t.ex. stödområde A. Dessutom lever dessa föreningar ekonomiskt med kniven på strupen och brottas oftast med problemet att ha kvar sin anställde eller anställda. Jag vill fråga statsrådet : Kommer ministern att verka för att även ideella organisationer/föreningar i stödområde A ges möjlighet till nedsättning av socialavgiften?
fr · GP11151 · 2001-11-02 00:00:00 — Fråga 2001/02:151 av () till finansminister om kreditprövning () spelar en viktig roll för konkurrensen på bostadskreditmarknaden. har både låga räntor och mycket låga kreditförluster. Det finns dock anledning att ifrågasätta om institutets mycket försiktiga hållning vid kreditprövning är rimlig och acceptabel ur jämlikhetssynpunkt. En Örebrofamilj med välordnad ekonomi nekades bostadslån hos det statliga bostadsfinansieringsbolaget. De har skött sina räntor och amorteringar hos annan bank utan betalningsanmärkningar och också klarat av att betala högre räntor än de, som var aktuella. skäl att neka familjen lån var att den hade låga inkomster. Familjen har klarat att försörja fem barn på 12000@13000 kr sedan boendekostnaderna betalts. De har dock inte upplevts kreditvärdiga av det statliga bostadsinstitutet eftersom de enligt (och ) bedömningar "måste" ha 17500 kvar att leva på. Institutet har avstått från en individuell prövning av ärendet och agerar som om "bara rika göre sig besvär." Jag vill fråga finansministern om han är beredd att vidta åtgärder så att statliga finansieringsinstitut inte utesluter låg- och medelinkomsttagare från en rättvis kreditprövning.
fr · GP11152 · 2001-11-02 00:00:00 — Fråga 2001/02:152 av () till statsrådet om finansiell och politisk samordning Det krävs en helhetssyn på individen och en samordning av insatser för att ohälsa ska kunna förebyggas. En bättre samordning av resurser mellan hälso- och sjukvården och socialförsäkringen gör att systemen kan fungera mer effektivt och medborgaren får därmed en bättre vård som samhällets totala kostnader kan hållas nere. I min hemstad har man haft förmånen att jobba inom ramen för försökslagstiftningen Socsam (lokal försöksverksamhet med finansiell samordning mellan socialförsäkring, hälso- och sjukvården och ). Detta har möjliggjort ett arbete med politisk och finansiell samordning med befolkningens behov i som utgångspunkt. Utifrån ett helhetsperspektiv och med kunskap om de lokala förutsättningarna och behoven har passiva pengar gjorts aktiva, nya samarbetsformer och aktiviteter har skapats som lett till såväl välfärdsvinster för enskilda individer som positiva effekter för samhällsekonomin. Erfarenheterna från är positiva, arbetslösheten är den näst lägsta i , kostnaderna för sjukpenning har "bara" ökat medan ökningen i riket är och kostnaden för socialbidragen sjunker . Jag vill därför fråga statsrådet följande: När kommer den finansiella och politiska samordningen mellan de skattefinansierade myndigheterna att permanentas?
fr · GP11153 · 2001-11-02 00:00:00 — Fråga 2001/02:153 av () till kulturminister om bevarande av anläggningar och kulturmiljöer gör staten stora insatser för att bevara kulturhistoriskt värdefulla miljöer. På grund av begränsningar som finns i bidragsbestämmelserna förhindras man dock ibland att lämna stöd för angelägna åtgärder till några av de kulturhistoriskt mycket värdefulla egendomarna och miljöerna. Det anslag för kulturmiljövård som anvisas över statsbudgeten i form av s.k. 28:27-bidrag kan t.ex. inte lämnas för vård av möbler och andra lösa inventarier. Möbler och andra lösa inventarier kan utgöra en viktig del av en kulturhistoriskt värdefull helhetsmiljö. Inte heller är det möjligt att använda de statliga medlen för att bilda stiftelser som kan stå för förvaltningen av särskilt värdefulla kulturegendomar. Mot denna bakgrund vill jag fråga om kulturministern är beredd att medverka till att statens insatser för kulturmiljövård ska kunna ske på ett mer varierat sätt i syfte att lösa bevarandefrågorna för en del särskilt värdefulla anläggningar och kulturmiljöer.
fr · GP11154 · 2001-11-02 00:00:00 — Fråga 2001/02:154 av () till försvarsminister om klusterbomber motionerade (motion 2000/01:U401) om ett förbud av s.k. klusterbomber. Dessa bomber splittras upp när de når marken och deras främsta syfte är att begränsa stridskapaciteten hos de trupper som inte slås ut av själva träffen. av dessa bomber blir blindgångare som utgör ett hot mot civilbefolkningen långt efter krigets slut. I betänkandet 2000/01:UU14, där denna motion behandlas, skriver utskottet följande: "är drivande i det internationella arbetet som syftar till att reglera olika typer av vapen, ammunition och sprängmedel som kan förorsaka överflödig skada eller onödigt lidande. tillsammans med övriga medlemsländer i EU har framfört att ett mål för den översynskonferens för vapenkonventionen som äger rum bör vara att fatta beslut om ett mandat för förhandlingar om reglering av s.k. explosiva lämningar i krig." har det kommit till allmänhetens kännedom att även den svenska Försvarsmakten disponerar klusterbomber, en typ av vapen som beskrivs i utskottets text. Detta har bekräftats av informationschef i ett TT-meddelande från . Både statsminister och utrikesminister har kritiserat för användningen av klusterbomber i . Min fråga till försvarsministern blir därför: Avser försvarsministern att vidtaga några åtgärder för att de klusterbomber som den svenska Försvarsmakten förfogar över avvecklas?
fr · GP11155 · 2001-11-02 00:00:00 — Fråga 2001/02:155 av () till miljöminister om förvaltningen av lodjursstammen har vi här i diskuterat, och regeringen har utrett förutsättningarna för en samlad rovdjurspolitik för vårt land. Enligt uppgift har beslutat om hur förvaltningen av lodjuren ska ske under innevarande år. Beslutet verkar gå stick i stäv med det enhälliga beslut fattat om jakt som förvaltningsform. Människor som lever på landsbygden och de renskötande samerna ser med stor oro på kommande resultat av verkets förslag. antyder att sätter stopp för lojakt. Regeringens yttrande till EU där förutsättningarna kring traditioner och förvaltningsformer av våra rovdjur belyses, var enligt min uppfattning väl grundade. Jag vill därför fråga miljöminister följande: Avser miljöministern verka för att jakt på lodjur ska kunna bedrivas på sätt som överensstämmer med nämnda yttrande?
fr · GP11156 · 2001-11-02 00:00:00 — Fråga 2001/02:156 av () till finansminister om beskattning av kulturarbetare Viktiga inslag i vårt lands kulturliv riskerar att slås sönder när några av landets lokala och regionala kulturinstitutioner drabbas av skatterevisioner. På tveksamma grunder har de fått vidkännas krav på betalning av arbetsgivaravgifter. Frågan gäller de situationer när institutionerna anlitar tillfälligt anställda för en särskild föreställning eller produktion. Utöver lön eller arvode står då institutionen enligt avtal för övernattnings- och resekostnad samt traktamente för personal som inte bor på orten. Gängse rutiner är att detta inte är skattepliktigt och därmed ej heller grund för arbetsgivaravgifter enligt kap.12 §8 inkomstskattelagen, där det anges att bostaden är tjänsteställe om arbetet pågår på varje plats. Den uppkomna situationen riskerar att få allvarliga konsekvenser för vårt kulturliv. Staten själv har t.ex. inrättat för att skapa förutsättningar för frilansande skådespelare. Detta får inte slås sönder. Min fråga till finansministern är: Vilka åtgärder ämnar ministern vidta för att förhindra att kulturinstitutionernas möjligheter till viktiga insatser för vårt kulturliv undermineras?
fr · GP11157 · 2001-11-02 00:00:00 — Fråga 2001/02:157 av () till jordbruksminister om jämställdhet för de utslagna Enligt , SiS, utgjorde flickorna ungefär en tredjedel av de 1133 ungdomar som skrevs in vid de 32 ungdomshem, som SiS ansvarar för. av flickorna mot av pojkarna hade utsatts för fysisk misshandel av föräldrar eller personer i deras ställe. av flickorna mot av pojkarna hade utsatts för psykisk misshandel. av flickorna mot av pojkarna hade haft svåra depressioner. av flickorna mot av pojkarna hade gjort självmordsförsök. av flickorna mot av pojkarna kände för att skada sig själva. (Materialet bygger på intervjuer med 573 ungdomar mellan som skrevs in 1998.) Trots att flickornas problem är större bygger vården på pojkarnas behov. Forskaren säger att "av tradition har vården byggts upp utan hänsyn till att det krävs speciell metodik för att bemöta flickor". är vetenskaplig ledare för ett projekt som försöker hjälpa unga kvinnor att bryta en ond cirkel av missbruk och tvångsomhändertagande. Inte ens längst ned på samhällets statusstege behandlas flickor och pojkar jämställt. Ändå bor de utsatta flickorna och kvinnorna i världens mest jämställda land. Vilka åtgärder avser ministern att vidta för att säkerställa att de sociala institutionerna behandlar flickor och kvinnor och pojkar och män som jämställda individer med samma rätt och skyldigheter?
fr · GP11158 · 2001-11-02 00:00:00 — Fråga 2001/02:158 av () till statsrådet om skolsponsring Företagssponsring av utbildning, både på grundskole- och gymnasienivå, blir allt vanligare. Dessvärre är regelverket kring sponsring i skolan otydligt. Näringslivets närvaro i skolan är på många sätt bra. Skolan är ingen skyddad verkstad, den måste formas och verka i samklang med det omgivande samhället. Särskilt på de mer yrkesinriktade utbildningarna måste teori varvas med praktik. Dels för kunskapernas skull, men också för att minska glappet mellan skola och arbetsliv. Men det får inte inskränka utbildningens självständighet. I informationssamhället är en av skolans viktigaste uppgifter att ge eleverna kritiska ögon att se med. Flödet av information kräver att vi kan sålla bland budskapen. Då är det hämmande om kommunerna låter företag ge sig in i grund- och gymnasieskolan med ambitionen att stärka sitt varumärke. Lagarna som reglerar skolsponsring måste tydligt dra gränsen mellan sund företagsmedverkan och ren reklam. Företag måste hindras från att kräva skolor på motprestationer. Skolan behöver föra en ständig diskussion om reklamens makt och därigenom ge eleverna goda verktyg att kritiskt granska budskapen. Utbildning ska föras på elevernas villkor, inte på företagens. Jag vill fråga skolministern om hon ämnar ta några initiativ för att se över reglerna kring skolsponsring och marknadsföringslagen.
fr · GP11159 · 2001-11-02 00:00:00 — Fråga 2001/02:159 av () till utrikesminister om religionslagstiftningen i Ett av de främsta målen för och EU:s relationer till det nya , som föddes när avsattes , är och måste vara att stötta och stärka den spirande demokratin. Ett stort problem i detta land, med över 20 olika nationaliteter bland medborgarna, är det utpräglat nationalistiska tänkandet som legat bakom det senaste årtiondets krig. Tyvärr finns nationalismen starkt företrädd i den nya regeringen. Det visar sig bl.a. i ett förslag till ny religionslag. Enligt förslaget ska sex kyrkor och religiösa grupper erkännas och kriterierna är primärt nationellt-etniska. Serbernas kyrka förutsätts vara den ortodoxa, som ges privilegier. Därutöver ska även den romersk-katolska kyrkan, islam, judendomen, en luthersk och en kalvinistisk kyrka erkännas. Alla förknippas med bestämda folkgrupper; den lutherska med slovakerna, den kalvinistiska med ungrarna etc. Dessa religionsgemenskaper ges även möjlighet att undervisa sin respektive tro i skolorna, vilket i praktiken leder till att barnen från lågstadieåldern delas upp i olika etniska eller nationella grupper. Detta har för övrigt redan dragits i gång i och med , trots att lagen ännu inte är antagen. Frikyrkorna och andra trosgemenskaper i är multinationella. De kommer enligt det aktuella lagförslaget inte att få någon som helst samhällelig status. utsätts de för smutskastning i statliga medier och i flera kyrkor har fönster krossats, präster hotats och kyrkomedlemmar misshandlats. Vad avser utrikesministern göra för att motverka införandet av en religionslagstiftning i som konserverar och fördjupar den nationalistiska splittringen och diskriminerar frikyrkor?
fr · GP11160 · 2001-11-06 00:00:00 — Fråga 2001/02:160 av () till statsrådet om sjukskrivningar Antalet långtidssjukskrivningar ökar lavinartat. har långtidssjukskrivningarna kostat , dvs. mer än vad räknat med. Flera forskare anser att det förebyggandet arbetet för att uppnå hälsa på arbetsplatserna startar först när åtgärderna kan kopplas till lönsamhet. Regeringen har i elvapunktsprogrammet föreslagit olika åtgärder för att öka hälsan men fortfarande saknas konkreta ekonomiska incitament för arbetsgivarna för att förebygga ohälsa. Framför allt verkar detta gälla de offentliga arbetsgivarna eftersom ohälsan är högst i den offentliga sektorn. Ett effektivt sätt att öka incitamenten för de företagen att aktivt arbeta för att förebygga ohälsa och minska såväl sjukskrivningstalet som ohälsotalet är att införa skattelättnader. Med anledning av ovanstående ställer jag följande fråga till socialförsäkringsministern: Är statsrådet beredd att aktivt arbeta för att öka företagens motivation att arbeta hälsoförebyggande?
fr · GP11161 · 2001-11-06 00:00:00 — Fråga 2001/02:161 av () till justitieminister om polissituationen i Ett dussintal företagare från gästar den s.k. Dalabänken. Oron över polissituationen i , i och på deras "hemmaplan" är stor. De har för övrigt skrivit ett brev till statsrådet @ och ännu har man inte fått något svar! Någon ljusning på polisfronten har man inte sett i . Företagarna tvingas "patrullera" i bygden. Statistik säger att brotten minskar i . Själva säger företagarna att statistiken ljuger @ det är helt enkelt så att folk tröttnat på att anmäla brotten då inget händer utan ärendena kommer tillbaka med noteringen "brott kan ej styrkas, ärendet avskrivs". Företagarnas oro är stor. Till oss säger man "sluta prata, nu måste ni handla". De är delvis uppgivna och skrev i brevet till statsrådet bl.a.: "Vår egen tillsyn, som tydligen gjort viss verkan, uppskattas av polisen. Som tack tar de bort ytterligare resurser, som troligtvis innebär att vi inte orkar längre, utan ger oss. Vilka följder detta får vet vi ej". Vilka åtgärder avser statsrådet att vidtaga för att komma till rätta med nämnda problem?
fr · GP11162 · 2001-11-06 00:00:00 — Fråga 2001/02:162 av () till försvarsminister om inköp av ett begagnat fartyg Uppgifter visar att försvaret lagt ned på ett skrotfärdigt fartyg. Det är tidningen som skriver om hur försvaret i slutet på 1999 köpte det begagnade fartyget M/V Fregat från . Köpesumman var, enligt uppgifter, . Efter köpet har en renovering och ombyggnad påbörjats, och 52miljoner kronor lär ha satsats totalt på fartyget @ som ska skrotas eller säljas. Man undrar förstås vilka som besiktigat fartyget innan köpet, och hur köpet kunde genomföras trots fartygets bristfälliga kondition. Avser statsrådet att vidtaga några åtgärder med anledning av nämnda handläggning och uppgifter?
fr · GP11163 · 2001-11-06 00:00:00 — Fråga 2001/02:163 av () till jordbruksminister om skoglig utbildning i Skogsnäringens betydelse för som nation kan inte överskattas. Det samlade exportvärdet från skogen är av exportvärde eller . Det är med andra ord av yttersta vikt att vi kan hålla oss med en högkvalitativ skoglig utbildning i vid mening, för att vidmakthålla och stärka position inom näringsgrenen. 1971 beslutade att flytta Skogshögskolan till . av de anställda skulle finnas i och resterande i och . omvandlades emellertid Skogshögskolan till en fakultet inom SLU. är den skogliga fakulteten delad mellan tre orter, , och . Uppdelningen accentueras nu ytterligare då utbildningen splittras och tunnas ut, såväl ämnesmässigt som regionalt. Det senaste förslaget innebär att ämnet skogsekonomi tas bort i . Även skoglig teknologi tas bort från utbildningen. Om man ska kunna genomföra kvalificerade syntesmoment i den högre skogliga utbildningen krävs att alla ämnen finns representerade på samma ort. Möjligheter finns naturligtvis att medelstilldelningen ökar avsevärt, men när denna möjlighet verkar avlägsen måste en sammanhållen högre skoglig utbildning övervägas. Risken för att den skogliga utbildningen helt försvinner från ligger i farans riktning om regeringen inte är beredd att ingripa. Mot bakgrund av ovanstående vill jag ställa följande fråga till jordbruksministern: Vilka åtgärder avser statsrådet vidta, med anledning av den senaste utvecklingen inom SLU?
fr · GP11164 · 2001-11-06 00:00:00 — Fråga 2001/02:164 av () till jordbruksminister om kvinnomisshandel Enligt professor rapport dam @ den nya våldsbilden, kan våld mot kvinnor inte längre behandlas som ett marginellt fenomen i ett för övrigt jämställt samhälle. Enligt samma rapport har av kvinnor 18@65 år utsatts för våld av någon man efter sin 15-årsdag. Den kunskap som finns om våldets omfattning, utbredning, konsekvenser, systematik, sociala och kulturella spridning, att det utövas i alla typer av relationer, att kvinnor saknar frizoner från våldet gör att det nu finns en ny våldsbild. Det är därför dags att agera utifrån den kunskapen. Fullt medveten om att kvinnors ojämställda situation även i vårt samhälle inte tas på fullt allvar, är det ändå en skamfläck för att så många kvinnor utsätts för misshandel. Mycket arbete återstår således fortfarande för att nå jämställdhet och mänskliga rättigheter även i vårt land. Min fråga till jämställdhetsministern: Vilka ytterligare åtgärder förutom de som redan är gjorda tänker regeringen vidta för att komma åt kvinnomisshandeln i vårt land?
fr · GP11165 · 2001-11-06 00:00:00 — Fråga 2001/02:165 av () till näringsminister om information om euro övergår flera av EU:s medlemsländer från nationell valuta till euro. är ännu ej med i och behåller därför kronan som valuta. Övriga skifte av valuta påverkar ändå , framför allt påverkas de företag som har export- och importverksamhet. Många mindre och medelstora företag har erhållit liten eller ingen information om vad övergången till euro innebär. Detta kan innebära svårigheter för verksamhetsplanering och affärsutveckling vilket kan få negativa effekter för företagen. Med anledning av ovanstående ställer jag följande fråga till näringsministern: Vilka åtgärder har regeringen vidtagit för att små och medelstora företag ska ha tillgång till information om euron inför dess genomförande?
fr · GP11166 · 2001-11-06 00:00:00 — Fråga 2001/02:166 av () till näringsminister om entreprenörer Svensk företagsamhet är låg vid en internationell jämförelse enligt Esbri, . Flera anledningar orsakar detta, bl.a. låg status för utbildning, stor offentlig sektor, lågt kvinnligt företagande, högt skattetryck, snårigt regelverk och tillgång på riskkapital. I ägnar sig av den vuxna befolkningen åt entreprenöriell verksamhet. Bland de nordiska länderna placerar sig sist. ekonomi är på tillbakagång med varsel på arbetsmarknaden och fallande kronkurs som följd. En viktig komponent för att landets ekonomi ska utvecklas i positiv riktning är att antalet entreprenörer ökar. För detta behövs ändrad lagstiftning och ändrade attityder. Företagande ska uppmuntras och inte motverkas. Med anledning av ovanstående vill jag ställa följande fråga till näringsministern: Vilka åtgärder är näringsministern beredd att vidta för att ska inneha en topplacering när det gäller företagsamhet i stället för en bottenplacering?