ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · GO111056 · 2001-04-18 00:00:00 — Fråga 2000/01:1056 av () till socialminister om ungdomsfester med gratis cigaretter På flera ställen i landet arrangerar tobaksbranschen fester för att lansera nya cigarettmärken. Målgruppen för dessa lanseringsfester är ungdomar i åldrarna . Det är uppenbart att branschen inte skyr några som helst medel för att skaffa nya unga kunder. På många håll och inom många samhällssektorer pågår ett intensivt upplysningsarbete för att minska rökningen och därmed dess skadeverkningar. Lanseringsfesterna upplevs därför som mycket provocerande och väcker anstöt hos människor som arbetar med att minska rökning hos ungdomar. har tidigare agerat mot festerna och utdömt vite. Med en liten ändring i konceptet fortsätter dock den här typen av hänsynslös marknadsföring. Branschens agerande är mycket ansvarslöst. Mot bakgrund av ovanstående vill jag fråga socialminister : Vilka åtgärder är ministern beredd att vidta för att förhindra att ungdomar utsätts för den typ av hänsynslös marknadsföring som beskrivits ovan?
fr · GO111057 · 2001-04-18 00:00:00 — Fråga 2000/01:1057 av () till näringsminister om mellan och De återstående delarna av den för hela viktiga motorvägen måste färdigställas. En av de svaga länkarna, nämligen den , hårt trafikerade och olycksdrabbade vägsträckningen Trelleborg@Vellinge, finns med i nationella tioårsplan. Utbyggnaden till motorväg var tänkt att påbörjas . Men regeringens underlåtenhet att tillföra mer pengar till infrastrukturen har medfört att det nu råder stor osäkerhet huruvida detta projekt kan påbörjas enligt regeringens tidigare fastställda och tidigare utarbetade plan. Vilka åtgärder avser näringsministern vidta för att utbyggnaden av Trelleborg@Vellinge ska kunna påbörjas enligt regeringens tidigare fastställda tioårsplan och tidigare utarbetade plan?
fr · GO111058 · 2001-04-18 00:00:00 — Fråga 2000/01:1058 av () till jordbruksminister om produktionsbortfall på grund av översvämningar Många jordbrukare har, genom skördebortfall, drabbats ekonomiskt svårt av förra sommarens översvämningar. I exempelvis norra delen av min hemkommun har en inventering gjorts som visar att ett tiotal jordbrukare förlorat betydande belopp. För de värst drabbade handlar det om förluster upp mot . Det har inte framkommit någon möjlighet att ersätta skördebortfallet för de drabbade jordbrukarna. Översvämningsproblemen för jordbruket i finns även på andra orter, exempelvis i Vansbro- och Hedemoraområdet. Regeringen har genom beslut gett ut ersättning till kommuner för merkostnader till följd av översvämningarna. 15 kommuner fick sammantaget av de 100 miljoner som anslogs i tilläggsbudgeten för . Stödet gäller enbart kommuner, med hänvisning till kommunallagen. Jag anser att staten, i de fall inte försäkringar täcker förluster, tillsammans med jordbrukets företrädare måste finna en lösning som ersätter enskilda jordbrukare för produktionsbortfall på grund av översvämningar. Möjligheten att omfördela medel som anslagits för att ersätta merkostnader till följd av översvämningar bör prövas i det korta perspektivet. Ersättningsfrågan behöver även en långsiktig lösning. Åtgärder för att i möjligaste mån förhindra att problemen över huvud taget uppstår är självfallet viktigast av allt. Min fråga till jordbruksministern är: Vad avser jordbruksministern göra för att jordbrukare som drabbas ekonomiskt av översvämningar ska få ersättning för sitt produktionsbortfall?
fr · GO111059 · 2001-04-18 00:00:00 — Fråga 2000/01:1059 av () till jordbruksminister om hälsotillståndet bland grisar Enligt en forskningsrapport från SVA, som undersökt hälsotillståndet bland inom- och utomhusgrisar, har grisar som vistas ute inte ett bättre hälsotillstånd än de som vistas inomhus. Utomhusgrisarna drabbas av skabb och dessutom av rödsjuka. Rödsjuka är en välkänd sjukdom som kan överföras till människor. För grisen leder den inte sällan till döden. Inom konventionell grisuppfödning sker vaccinering mot rödsjuka rutinmässigt. Inom KRAV-uppfödningen sker vaccination mera sällan, trots att det är tillåtet enligt . Generellt kan man förutsätta att KRAV-grisar mår bättre än deras kamrater inomhus. Risken för lunglidande är mindre bland utomhusgrisarna. Rödsjukan däremot kan förmodligen utvecklas till ett bekymmer både för förtroendet för branschen och för grisarna själva. Min fråga till jordbruksministern är: Kommer forskningsrapporten om hälsotillståndet bland grisar att föranleda någon åtgärd från ?
fr · GO111060 · 2001-04-18 00:00:00 — Fråga 2000/01:1060 av () till statsrådet om orättvisa pensionsregler För att få hel folkpension krävs bl.a. att man har varit bosatt i (alternativt tillgodoräknats pensionspoäng ). Om den pensionsberättigade har beviljats asyl får han eller hon tillgodoräkna sig bosättningstid från hemlandet (fram till dess han eller hon först kom till ). I de fall uppehållstillstånd beviljas av humanitära skäl får den pensionsberättigade dock inte tillgodoräkna sig någon bosättningstid från hemlandet, vilket medför att folkpensionen blir mycket låg (bara några få kvotdelar av 40-delar). Gällande regler får märkliga konsekvenser och upplevs som orättvisa. Exempelvis en flykting från Bosnien som kom till och som beviljades uppehållstillstånd av humanitära skäl hade då inte rätt att få räkna bosättningstiden från Bosnien vilket leder till att pensionen blir mycket låg. Genom ett regeringsbeslut ändrades dock praxis och flyktingar från Bosnien ansågs då vara i behov av skydd som flyktingar enligt utlänningslagen. Därmed får de som anlänt efter detta datum tillgodoräkna sig bosättningstiden i Bosnien och beviljas därför oavkortad folkpension. Trots att båda flyktingarna kommer från samma ort och har haft samma problem i sitt hemland får de olika folkpensionsbelopp i . Vilka initiativ kan förväntas från statsrådets sida för att få bort denna orättvisa?
fr · GO111061 · 2001-04-18 00:00:00 — Fråga 2000/01:1061 av () till justitieminister om tjuvfisket i Danska fiskare idkar rovfiske med trål på förbjudet svenskt vatten på ett utmanande sätt. dömdes en fiskare som tagits på bar gärning . Straffet blev ungefär hälften av en natts vinst av tjuvfisket. Fiskaren brydde sig inte ens om att vara med vid domen. Är det rimligt att ett så enkelt ärende ska behöva ta att handlägga och står straffpåföljden verkligen i proportion till brottets art, då det uppenbarligen inte verkar avskräckande? fick man åter övertygande uppgifter om att ytterligare en dansk trålare idkade rovfiske på svenskt, förbjudet vatten i . Skepparen vägrade att stanna när båt kom fram och fortsatte till sin hemmahamn på norra . Fler uppgifter om förbjudet fiske finns. Tjuvfisket åstadkommer skador på svenska fiskares nät och övriga redskap. kostnader för att bevaka dessa tjuvfiskare är stora för statskassan. Avser justitieministern att vidta några åtgärder för att få slut på tjuvfisket i ?
fr · GO111062 · 2001-04-18 00:00:00 — Fråga 2000/01:1062 av () till statsrådet om förenkling av polisens administrativa arbete På grund av polisens ansträngda personalsituation tvingas ibland personal utbildad för polisiärt arbete till att sköta skrivbordsarbete, ofta handlar det om uppgifter som andra skulle klarat bättre. T.ex. fungerar polisen som tillståndsmyndighet. Då de flesta ansökningar behandlas av en annan myndighet blir polisens arbete ofta att ta emot ansökningar, vidarebefordra dem till rätt myndighet, ta emot svar och skicka dem tillbaka till den sökande. Rent administrativt arbete alltså. finns system som med hjälp av Internet och medborgarkontoren skulle kunna sköta fördelningen av ansökningar. Polisen skulle fortfarande behandla de ansökningar som polisen ska behandla, medan den administrativa fördelningen skulle skötas via Internet och medborgarkontoren. På så vis skulle ett flertal tjänster kunna återgå till mer traditionellt polisarbete. Polisen i har ansökt om att få dispens från , för att kunna genomföra ett pilotprojekt där modernare sätt att hantera tillståndsansökningar skulle testas. Fem till sju tjänster skulle då friläggas för polisiärt arbete. Mot ovanstående bakgrund undrar jag vad ministern gör för att underlätta polisens arbete och förenkla administrationen.
fr · GO111063 · 2001-04-18 00:00:00 — Fråga 2000/01:1063 av (c) till socialminister om glukosamin har i sin utredning fastlagt att produkter med det kroppsegna ämnet glukosamin ska klassificeras som läkemedel. Detta kommer att drabba 100000 personer som regelbundet använder hälsopreparat med glukosamin. Eftersom det inte finns något svenskt läkemedel med glukosamin måste varje enskild person kontakta en läkare som skriftligt tillstyrker behovet. Därefter ansöker om licens hos för införsel av utländska läkemedel med glukosamin. Detta rimmar illa med samhällets önskan om ökad egenvård och försök att hejda den skenande läkemedelsnotan. I många länder säljs preparat med glukosamin som kosttillskott. Ett exempel på ett sådant land är där kongressen beslutade att satsa på forskning kring glukosaminets positiva effekter på folkhälsan. I den påfrestande situation som sjukvården befinner sig i gäller det att ta till vara alla möjligheter till egenvård och förebyggande hälsa och inte krångla till det för den enskilda medborgaren. Ska inte människor själva få bestämma över sin egen hälsa och fritt kunna köpa oskadliga produkter? Vilka åtgärder är socialministern beredd att vidtaga för att dessa ca 100000 medborgare som använder glukosamin som kosttillskott ska få fortsätta med denna egenvård?
fr · GO111064 · 2001-04-18 00:00:00 — Fråga 2000/01:1064 av () till statsrådet om trygghet och mänskliga rättigheter Många av ledamöter är engagerade för mänskliga rättigheter. Framför allt sådana rättigheter som gäller människor i andra länder än vårt eget. verkar det dock som om engagemanget för mänskliga rättigheter måste vidgas så att det även omfattar människor i vårt land. har varit och är fortfarande drivande bakom och konventionen om mänskliga rättigheter. Men det verkar inte som om myndigheterna tagit till sig de konventionernas innebörd, när representanter för exempelvis utlovar arbete som lockbete för polisingripanden för att sända tillbaka asylsökande flyktingar. Svensk lagstiftning ställer krav på värdighet men ska också respektera människors lika värde. Människor ska behandlas lika. Min fråga till invandrarministern är: Hur tänker regeringen integrera begreppet mänskliga rättigheter och vad det står för i statliga myndigheters och institutioners verksamhet?
fr · GO111065 · 2001-04-18 00:00:00 — Fråga 2000/01:1065 av () till försvarsminister om beredskap i fred Hotbilden mot våra samhällen har blivit en annan än den vi under det s.k. vant oss vid att hantera. som tekniken går framåt blir samhället mer elberoende. Infrastrukturen blir också hårt ansträngd för både storstad och glesbygd vid stora inflyttningar respektive utflyttningar. De stora katastrofer delar av vårt land utsattes för i form av vattenöversvämningar, stormar och olyckor har visat hur sårbart det civila samhället är i all sin tekniska fulländning. Det finns därför all anledning att följa upp beredskapssituationen när det gäller påfrestningar för det civila samhället och att utarbeta fungerande samarbetsplaner för offentliga och frivilliga organisationers insatser vid sådana situationer. Reglerna måste vara sådana att samarbetet underlättas och inte förhindras. pågår flera utredningar för att se över olika delar av beredskapen i fred. Den beredskap som behöver ses över gäller hur el- och teleförsörjningen ska säkras, då samhället utsätts för svåra påfrestningar. Dessutom saknas en helhetssyn och handlingsplan för att man ska kunna påstå att beredskapen är god. De utlovade utredningarna garanterar inte en helhetssyn. Min fråga till försvarsministern: Vad tänker regeringen göra för att el- och teleförsörjningen ska bli säker då samhället utsätts för svåra påfrestningar?
fr · GO111066 · 2001-04-18 00:00:00 — Fråga 2000/01:1066 av () till utbildningsminister om forskning kring palliativ vård Den statliga utredningen om vård vid livets slutskede har lämnat sitt slutbetänkande. Vård i livets slutskede är ett eftersatt område, som bör få ökade resurser mot bakgrund av att genomsnittsåldern sakta höjs. Kommitténs förslag är att resurser ska avsättas för att stödja forskning inom palliativ medicin och vård. Kommittén föreslår även att berörda forskningsfinansiärer inrättar programstöd till projekt av god kvalitet ledda av forskare med adekvat vetenskaplig skolning och god förankring i sjukvården. Kommittén anser att programstöd från forskningsfinansiärerna tillsammans med anslag från sjukvårdshuvudmännen är viktiga steg för att bygga upp akademiska tjänster i palliativ medicin vid olika universitetsinstitutioner. Palliativa ska etableras. Till dessa centrum bör kopplas ett ansvar för utbildning, fortbildning, samordning och forskning. Vid dessa palliativa centrum bör tjänstgöra mångprofessionellt sammansatta konsult- eller rådgivningsteam med uppgift att vara konsulter vid vården av patienter med svåra och sammansatta symtom. Vad avser ministern göra för att dessa satsningar ska komma till stånd?
fr · GO111067 · 2001-04-18 00:00:00 — Fråga 2000/01:1067 av () till utbildningsminister om avbrutna gymnasiestudier Andelen elever som erhåller slutbetyg efter påbörjad gymnasieutbildning sjunker som utbildningen blir allt viktigare i kunskapssamhället. av samtliga elever som påbörjat gymnasiet hade fått slutbetyg . 1999 var motsvarande andel och året innan . Skillnader förekommer mellan olika kommuner. Flest antal elever som fullföljt gymnasieskolan har kommun . I den kommun där andelen elever som fullföljer gymnasieskolan är lägst är andelen så låg som . Med anledning av ovanstående vill jag ställa följande fråga till skolministern: Vad avser skolministern vidta för åtgärder för att inte andelen elever som avbryter sina gymnasiestudier ska fortsätta att öka?
fr · GO111068 · 2001-04-17 00:00:00 — Fråga 2000/01:1068 av () till finansminister om utlåning till Euroatom kom överens om att ge befogenhet att utfärda Euratomlån i syfte att bidra till finansiering av kärnkraft. Till en början handlade detta enbart om kärnkraftverk inom unionen och en begränsad summa. får kommissionen ge Euroatom i uppdrag att låna ut pengar för finansiering av reaktorer i "vissa länder utanför EU". I själva verket handlar det om finansiering av kärnkraft i . Taket för Euroatoms utlåning är i det närmaste nått. Kommissionen förbereder ett förslag till ministerrådet om en höjning av taket, dvs. ett tillskott av medel till Euroatom för att finansiera ytterligare kärnkraft i . Hur avser finansministern agera när frågan om höjning av taket för Euroatoms utlåning tas upp i ministerrådet?
fr · GO111069 · 2001-04-18 00:00:00 — Fråga 2000/01:1069 av () till socialminister om tuberkulos Vi förfasar oss med all rätt över mul- och klövsjukan, galna ko-sjukan och andra sjukdomar som kan drabba både människor och djur. Ett problem som vi i stor utsträckning varit så gott som befriade ifrån under en lång följd av år är sjukdomen tuberkulos, som börjar uppträda på nytt i bl.a. . vaccinerades i de nyfödda barnen på BB mot tuberkulos. utförs inte sådana vaccinationer, då man bedömt att tuberkulossituationen är under kontroll. Under en lång följd av år har ingen överhängande fara hotat vårt land beträffande den sjukdomen. I har rapporterats 24 nya fall av tuberkulos, tbc. Enligt läkarna handlar det om en mycket elakartad form av tbc, som det börjar bli ont om vaccin. Tusentals barn ska testas i vad som uppges vara det värsta utbrottet av den smittsamma sjukdomen . Min fråga till statsrådet är: Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att förebygga en tuberkulosepidemi i ?
fr · GO111070 · 2001-04-19 00:00:00 — Fråga 2000/01:1070 av () till näringsminister om SJ och cykeltransporter Enligt uppgifter i medierna har priserna på tåget höjts ordentligt. I det nu förevarande fallet gäller det kostnaderna för att ta med en cykel på tåget. De direkta kostnaderna, dvs. biljettpriset, är . De indirekta är ännu högre, eftersom kravet för att över huvud taget få transportera cykeln på tåget är att cykeln är demonterad till ett platt paket. Sett ur samhällsekonomisk synvinkel kan detta ifrågasättas från i vart fall två aspekter: För det första borde folkhälsan förbättras om fler kombinerade cykel och tåg. För det andra finns många miljöaspekter som likaså borde förutsätta bättre kombinationsmöjligheter. Det gäller såväl lokala stadsmiljöfrågor som globala, klimatpåverkande frågeställningar. Staten kan naturligtvis inte som ägare gå in och direkt påverka prissättningen av de tjänster de statligt ägda tågtrafikbolagen erbjuder. Staten kan dock, som ägare, indirekt påverka bolagen att också ta ett större samhällsekonomiskt ansvar. Min fråga till näringsminister är: Vilka åtgärder är näringsministern beredd att vidta för att förmå bl.a. SJ att ta detta samhällsekonomiska ansvar?
fr · GO111071 · 2001-04-18 00:00:00 — Fråga 2000/01:1071 av () till justitieminister om plåtpoliser diskuterades s.k. plåtpoliser flitigt, dvs. en kamerautrustning som mäter hastigheten på passerande fordon. Syftet med kamerorna är inte att "sätta fast" folk. Polisen skyltar väl i anslutning till plåtskåpen. Det här handlar om att få ned hastigheten. På några håll prövades detta, t.ex. på den 25km långa, hårt olycksdrabbade sträckan på väg45 mellan och . Hur går dessa försök? Enligt uppgift sätter datalagen käppar i hjulet. Bakgrunden till användandet av plåtpoliser är att om medelhastigheten på våra vägar sänks med exempelvis 5km/tim minskar antalet döda . Framför allt borde man kunna använda plåtpoliserna vid väggbyggen och vid sträckor bredvid skolor. Min fråga till justitieministern är hur han tänker agera när det gäller användandet av s.k. plåtpoliser.
fr · GO111072 · 2001-04-19 00:00:00 — Fråga 2000/01:1072 av () till socialminister om tandvården har presenterat sitt första förslag. Att alla ska få lägre tandvårdskostnader är ett steg i rätt riktning. Enligt kommer prishöjningarna i tandvården att bli åren 1999@2001. Utredaren har lovat att i sinom tid återkomma med förslag till förbättringar även för andra grupper. En riskgrupp, enligt tidigare uppgifter, är medelålders och yngre, som lämnat den fria tandvården men senare inte ansett sig ha råd att fortsätta tandvården på egen bekostnad. Detta är alarmerande och tyder på ett kommande och uppdämt tandvårdsbehov. Vad vi behöver är en genomgripande reform på tandvårdens område. Det räcker inte med att lappa och laga. mening är att starka rättviseskäl talar för att skatte- eller försäkringsfinansieringen av höga tandvårdskostnader bör öka, så att patienternas egna kostnader för nödvändig vård minskar. Min fråga till socialministern är: Vad avser socialministern göra för att genomföra en förbättring av tandvården även för medelålders och yngre?
fr · GO111073 · 2001-04-19 00:00:00 — Fråga 2000/01:1073 av () till statsrådet om stöd för polisanmälan av skolvåld Jag har i flera frågor till skolministern påpekat vikten av att mobbning inte ska accepteras och våld polisanmälas i alla skolor. Fler och fler ger uttryck för behovet av ökad tydlighet. gjorde åklagarmyndigheten i norra klart att all mobbning som förekommer i skolorna ska polisanmälas. "Många skolor sopar problemen under mattan. Men ett brott är ett brott oavsett om det begås i skolan eller på allmän plats, säger , överåklagare i ." Att mobbning inte betraktas som lika allvarligt på alla skolor är ett svek mot de elever som utsätts för det. Det är viktigt att visa skolorna att de har ett ansvar i den här frågan. Det är alldeles för lätt för skolor att låtsas som om problemen inte finns. Det är en politisk uppgift att lägga fast de principer och regler som gäller för skolans agerande. Sker inte detta med tillräcklig tydlighet så sviker politiken inte bara barnen, utan också skolans medarbetare som ensamma lämnas att göra svåra principiella avgöranden, för vilka de riskerar kritik. Politiken och skolministern måste bättre stödja lärare och rektorer som i sin dagliga gärning söker förebygga och hindra mobbning och skolvåld. Ett sätt att göra det är att ge skolan tydliga riktlinjer och verktyg för att agera. Våldsbrott i skolan ska polisanmälas. Min fråga till skolministern är: Är statsrådet nu beredd att vidta någon åtgärd för att tillse att våldsbrott i skolan polisanmäls?
fr · GO111074 · 2001-04-20 00:00:00 — Fråga 2000/01:1074 av () till jordbruksminister om yrkesfiskaravdrag ekonomiska vårproposition talar regeringen återigen om yrkesfiskaravdraget och upprepar det man sade senast i budgetpropositionen 2000/01. Regeringen tillägger att ett förslag om yrkesfiskaravdrag har utarbetats och ska läggas fram under förutsättning att EU godkänner förslaget. Men det svaret har vi som frågat om yrkesfiskaravdraget fått . Och yrkesfiskarna väntar på svar. På vilket sätt driver ministern på frågan om svenskt yrkesfiskaravdrag inom EU?
fr · GO111075 · 2001-04-20 00:00:00 — Fråga 2000/01:1075 av () till utbildningsminister om teologiutbildningen vid högskola har bedrivit prästutbildning, med som samarbetspartner. Teologistudenterna på har mycket olika mål med sina studier. Några räknar med att bli religionslärare på högstadium eller gymnasium, andra vill bli präster i eller något annat samfund medan en del vill komplettera sin utbildning t.ex. inom skola, vård eller omsorg med en eller flera kurser i teologi för att få en högre kompetens när det gäller etik och livsåskådningsfrågor. är ett mångkulturellt samhälle. Teologiutbildningen på ger också sina studenter goda kunskaper om andra religioner än kristendomen. Detta är inte minst viktigt i mötet med islam i . Teologiutbildningen på är den enda i landet som inte har några statliga anslag. Huvudmännen, , diakonisällskap och Stiftelsen finansierar hela utbildningen och gör för att klara ekonomin överuttag från huvudmännens kapitaltillgångar. Detta klarar man inte länge till. I en interpellationsdebatt togs frågan om fristående teologiska högskolor upp och utbildningsministern antydde en lösning i samband med att budgetpropositionen läggs . Kommer statsrådet att medverka till att erhåller statliga anslag till teologiutbildningen?
fr · GO111076 · 2001-04-20 00:00:00 — Fråga 2000/01:1076 av () till näringsminister om näringspolitiska insatser i minsta kommun, i , med mindre än 3000 invånare har sorg. Det enskilt största företaget, , med 63 anställda lägger ned sin verksamhet i och flyttar till . Avstånd och sviktande marknad anges som skäl. Återigen ser vi hur sårbara små kommuner i glesbygd är. Situationen blir inte bättre av att den lokala arbetsmarknaden hämmas av stora transportkostnader på grund av höga bränslekostnader och mycket dåliga vägar. För innebär bortfallet av dessa 63 arbetstillfällen att kommunens hela existens äventyras. En motsvarande nedläggning av företag i t.ex. skulle innebära att 3000 blev arbetslösa. Situationen är således mycket allvarlig. Det företag som avvecklar sin verksamhet har sitt ansvar att ta, men här måste också staten hjälpa till på något sätt. Det behövs naturligtvis stöd nu på kort sikt, men det krävs även mer långsiktiga åtgärder, särskilt vad gäller infrastrukturen. Mot bakgrund av ovanstående vill jag ställa följande fråga till näringsministern: Vilka åtgärder avser statsrådet vidta med anledning av att Elopak lägger ned sin verksamhet i ?
fr · GO111077 · 2001-04-20 00:00:00 — Fråga 2000/01:1077 av () till näringsminister om de statliga bredbandspengarna Det blir allt tydligare att de statliga pengar som avsatts till bredbandsutbyggnad är en felsatsning. Undersökningar visar att ännu har ingen kommun ansökt om bidrag för utbyggnaden av lokala bredbandsnät. De som regeringen avsatte som stöd till bredbandsutbyggnad kommer förmodligen inte att användas. Ryggraden i regeringens storstilade IT-satsning ser ut att misslyckas totalt. Att pengarna inte används visar tydligt att ett kommandoekonomiskt tänkande där staten ska överta marknadens roll är ohållbart. Det är bättre att låta marknaden stå för utbyggnaden, i den takt som efterfrågan finns. Därför måste denna form av statliga stödpengar försvinna. Dessa pengar borde i stället satsas på åtgärder för ökad företagsamhet för att skapa fler jobb. Med hänvisning till det anförda skulle jag vilja ställa följande fråga till näringsministern. Är näringsministern beredd att avveckla det statliga stödet för bredbandsutbyggnad?