ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
frs · GP1296 · 2001-11-01 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:96 om trafiksäkerhetsaspekter har frågat mig om jag avser att vidta åtgärder för att även trafiksäkerhetsaspekter bör vägas in i begreppet god miljö i miljöskyddslagen. säger att trafiksäkerhetsförhållanden inte ingår i en miljökonsekvensbeskrivning enligt gällande lagstiftning. Som exempel på att så är fallet redogör kortfattat för ett fall där miljökontoret vid en etablering av ett asfaltverk i ett bostadsområde sagt att trafiksäkerhetsfrågor inte kunde regleras i det aktuella ärendet. Först vill jag nämna att reglerna för miljöprövning av miljöfarliga verksamheter finns i . Miljöskyddslagen upphörde att gälla . I finns allmänna hänsynsregler som alla som bedriver eller avser att bedriva en verksamhet eller vidta en åtgärd är skyldiga att följa. Bl.a. ska de skyddsåtgärder och andra försiktighetsmått vidtas som behövs för att förebygga, hindra eller motverka att verksamheten eller åtgärden medför skada eller olägenhet för människors hälsa eller miljön. Kraven gäller i den utsträckning det inte kan anses orimligt att uppfylla dem. Enligt ska en miljökonsekvensbeskrivning bl.a. ingå i en ansökan om tillstånd till miljöfarliga verksamheter, vattenverksamheter och täkter. Vidare ska en sådan beskrivning finnas med vid regeringens tillåtlighetsprövning av vissa större verksamheter som finns uppräknade i 17 kap. . Det gäller bl.a. nya vägar av viss storlek. Syftet med förfarandet med en miljökonsekvensbeskrivning är att identifiera och beskriva de direkta och indirekta effekter som en planerad verksamhet eller åtgärd kan medföra. Avsikten är att alla de konsekvenser av vikt för bl.a. hälsan och miljön som företaget kan antas medföra ska redovisas. Detta innefattar även miljöproblem som kan uppstå som en indirekt effekt av verksamheten. Det kan t.ex. vara ytterligare biltrafik i anslutning till det område där företaget ska etableras. Kravet på åtgärder för att begränsa störningar från en verksamhet riktas mot den som är ansvarig för verksamheten. För att skyddsåtgärder ska kunna föreskrivas krävs att verksamhetsutövaren också har en faktisk möjlighet att vidta dessa åtgärder. Ansvaret för trafiksäkerhetsåtgärder ligger primärt hos väghållaren. Vid miljöprövningar av vägar är sådana frågor av största betydelse. Trafiksäkerhetsfrågor kan även beaktas vid miljöprövningar av annan verksamhet med konsekvenser för trafiksäkerheten. De transporter som en verksamhet ger upphov till är av betydelse vid bedömningen av lokaliseringen av verksamheten. Ger transporterna upphov till alltför stora störningar från t.ex. trafiksäkerhetssynpunkt, kan lokaliseringen ifrågasättas. Skyddsåtgärder i övrigt med anledning av transporterna kan dock mot bakgrund av det ovan sagda endast föreskrivas i begränsad utsträckning för andra än väghållaren. Som jag nu redogjort för ska även trafiksäkerhetsfrågor bedömas vid miljöprövningar enligt . Någon ändring av gällande regler för sådana prövningar krävs således inte.
frs · GP1297 · 2001-11-01 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:97 om återvinning har frågat mig vilka åtgärder jag avser vidta för att förändra lagstiftningen när det gäller producentansvar för återvinning. Inom EU och i har man beslutat om den s.k. avfallshierarkin för hantering av avfall. Enligt denna ska avfall i första hand återanvändas, återvinnas eller, när det är miljömässigt motiverat, energiåtervinnas. I sista hand ska avfallet deponeras. I enlighet med avfallshierarkin träder ett förbud mot deponering av brännbart avfall i kraft. Producentansvaret infördes i den svenska lagstiftningen för förpackningar, returpapper och däck. har vi producentansvar för bilar och från har vi producentansvar för elektriska och elektroniska produkter. har regelbundet följt upp de nivåer av återvinning som producenterna uppnått och utvärderar konsekvenserna av producentansvaret. Mot bakgrund av att förordningarna om producentansvar för förpackningar, returpapper och däck hade varit i kraft , beslutade regeringen att göra en bredare översyn av producentansvaret. Översynen ansågs också motiverad mot bakgrund av att nya initiativ togs inom produkt- och avfallsområdet för att minska miljöpåverkan. En särskild utredare tillkallades för att göra översynen och för att utreda hur garantier för producentansvarets fullföljande och funktion skulle kunna utformas. Utredaren ska redovisa uppdraget till regeringen . Utifrån resultatet av den pågående utredningen får regeringen ta ställning till om och i så fall vilka förändringar i lagstiftningen som behöver göras.
fr · GP11333 · 2001-12-03 00:00:00 — Fråga 2001/02:333 av () till statsrådet om Exit Exit är en rörelse med två syften: att hjälpa nazister som vill hoppa av och att arbeta förebyggande för att hindra att nya ungdomar hoppar på. är verksamheten hotad. upphör verksamheten om ingenting händer. Det är allvarligt att just riskerar att förlora denna viktiga motkraft mot nazismen. I finns starka bruna fästen. De rasistiska strömningarna från , som kom att dominera valrörelsen där, stärker de rasistiska krafterna även i . har tillskjutit extra pengar till Exit och Exit , men ingenting har gått till Exit . Sammanlagt får och . Vad avser regeringen att göra för att rädda Exit från nedläggning?
fr · GP11334 · 2001-12-03 00:00:00 — Fråga 2001/02:334 av () till statsrådet om EU och utvecklingsprogram Gemenskapsinitiativet Adapt var under förra budgetperioden ett transnationellt utvecklingsprogram som medfinansierades med mer än av den europeiska socialfonden. I medlemsstaterna finansierades Adapt med ytterligare . Totalt har alltså nästan förbrukats av 3680 projektanordnare. Projekten har handlat om t.ex. livslångt lärande, kompetensutveckling, IT i arbetslivet och jämställdhet. Uppföljningar, årsrapporter och slutrapporter i all ära men viktigast är att lärdomar, resultat och produkter kommer till användning, även efter att projekten upphört. Enligt uppgift har kommissionen inte samlat in och systematiserat produkter från projekten och det talas om att när EUROPS, den europeiska stödstrukturen som arbetade på kommissionens uppdrag, slog igen förstördes de insamlade produkterna. Det svenska initiativet har dock haft som mål att sprida information om EU-finansierade produkter för arbetslivet via webben för att på så sätt undvika att hjulet uppfinns på nytt. Projektet har varit lyckat men hotas av nedläggning då finansieringen endast sträcker sig till . Min fråga till statsrådet är: Vilka åtgärder har statsrådet för avsikt att vidta för att lärdomar, resultat och produkter från de olika gemenskapsinitiativen kommer till användning efter det att projekten upphört?
fr · GP11335 · 2001-12-03 00:00:00 — Fråga 2001/02:335 av () till socialminister om tinnitus hos barn På Läkarstämmans första dag presenterade docent vid i , en undersökning som visade på nedslående resultat om hur vanligt tinnitus blivit bland barn och ungdomar. Varannan 9@16 åring har enligt studien upplevt besvärande öronsus, varav uppgav att besvären var ofta förekommande. upplevde konstanta besvär av tinnitus. Av tidigare studier har det framgått att av sjuåringarna antingen hade eller hade haft tinnitus. Flickor var mer drabbade än pojkar. Tinnitus beror på överstimulering av ljud, men orsaken kan också vara en reaktion på stress. Mer än hälften av de barn som klagar över störande ljud eller ringningar från öronen visar också tecken på ångestdepressioner. Den höga ljudnivån på daghem, skolor, konserter och diskotek har satts i samband med de ökande besvären. Bullret kan leda till permanenta skador på innerörat, men utgör även en stressfaktor. Nya studier visar dessutom att det finns en tydlig koppling mellan insomningssvårigheter och stress. Mot bakgrund av ovanstående vill jag fråga statsrådet följande: Vilka åtgärder avser statsrådet vidta för att den miljö som barn och ungdomar vistas i under en stor del av sin vakna tid inte ska vara till skada för deras hörsel och psykiska hälsotillstånd?
fr · GP11336 · 2001-12-03 00:00:00 — Fråga 2001/02:336 av () till socialminister om unga missbrukare Enligt har heroinmissbruket ökat kraftigt i storstäderna. Unga missbrukare måste dock vänta ända tills att de fyllt innan de kan få en plats för avgiftning. Orsaken till det är att avgiftningsavdelningarna tillhör vuxenpsyk, och barn- och ungdomspsykiatrin inte klarar av att avgifta de unga narkomanerna. Medan antalet ökar får alltså unga missbrukare inte den vård de så väl behöver. tvingas unga heroinister vänta på en plats för att åtminstone bli avgiftade. "som går avancerar ungdomarna snabbt i sitt missbruk" säger sjuksköterskan på i . De unga fastnar i missbruket. Missbruket har sjunkit allt längre ned i åldrarna. "Många av dem vi träffar började röka heroin och övergår de till sprutor" säger kurator på . av sprutnarkomanerna är heroinister, vilket inte var fallet . "De unga narkomaner som får vård får den i regel så sent att de är väldigt nedgångna" säger , överdirektör på . Mot bakgrund av ovanstående vill jag fråga statsrådet följande: Vilka åtgärder avser statsrådet vidta för att unga missbrukare ska få erforderlig vård och rehabilitering?
fr · GP11337 · 2001-12-03 00:00:00 — Fråga 2001/02:337 av () till näringsminister om svensk näringspolitik Den har kapitulerat i näringspolitiken. Initiativ för ett framtida gott näringsklimat saknas. Den passiva hållning som regeringen har hotar det framtida svenska företagandet och riskerar att driva företagens huvudkontor ut ur landet. Den analysen gör nu att söker allianser med näringslivet för att hitta nya lösningar för att rädda kvar jobben i . Under ledning av direktören ska nu Metall och näringslivet i en grupp komma fram med förslag till hur det svenska näringsklimatet kan räddas. Den senaste gruppen av sådan karaktär initierades av näringsministern. Det arbetet rann ut i sanden och är bortglömt. Det är mycket allvarligt att regeringen inte tar dessa problem på större allvar. Den bildade gruppen är inte bara en varningsklocka, den är ett bevis på att även facket och näringslivet tröttnat på regeringens oförmåga att lösa de verkliga problemen. Vilka åtgärder avser näringsministern vidta för att återskapa ett gott näringsklimat för industrin i ?
fr · GP11338 · 2001-12-03 00:00:00 — Fråga 2001/02:338 av () till utrikesminister om fattigdom och hälsoproblem i I en rapport från , , som presenterades framgår det att närmare 18 miljoner barn och ungdomar i de forna , centrala och östra lever i fattigdom. Alltfler barn och unga tas om hand av institutioner eller adopteras bort eftersom deras familjer inte har råd att försörja dem. togs omkring 1,5 miljoner barn om hand av staten i de 27 länder som rapporten omfattar. Totalt bor närmare 400 miljoner människor där, varav 108 miljoner barn. Av rapporten framgår att , , och är fattigast. Både när det gäller hiv/aids och tuberkulos är situationen alarmerande, enligt rapporten. Antalet smittade barn och ungdomar ökar. För att komma tillrätta med problemen måste sjukvården förbättras i många av dessa länder. Situationen på många av de statliga barnhemmen är oacceptabel och måste förbättras. föreslår en kontrollmyndighet som kan följa upp förändringarna. Med hänvisning till det anförda vill jag ställa följande fråga till utrikesminister : Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att hjälpa de forna och länderna i att komma till rätta med fattigdomen och de ökande hälsoproblemen?
fr · GP11339 · 2001-12-03 00:00:00 — Fråga 2001/02:339 av () till miljöminister om Ett av de största investeringsprojekt som någonsin planerats på är vid . Den totala investeringen belöper sig på 480 miljoner varav EU ska bidra med 50 förutsatt att anläggningen är färdig . Huvudförhandling i Miljödomstolen hölls och ärendet överlämnades till regeringen som ännu inte fattat beslut i frågan! Den saktfärdigheten riskerar nu att äventyra EU-medfinansieringen och därmed hela projektet. Med anledning av de klimatmål som satts är vindkraften mycket värdefull. Projektet betyder också mycket för den ekonomiska tillväxten på . Min fråga till miljöministern är därför: Avser regeringen ge tillstånd till så att det kan fullföljas enligt de villkor som EU angivit för sin medfinansiering?
fr · GP11340 · 2001-12-03 00:00:00 — Fråga 2001/02:340 av () till jordbruksminister om anpassning av livsmedelslagen till naturlig förskoleverksamhet Den mest grundläggande kunskapen bör vara kännedomen om vår föda, var maten kommer ifrån, varför vi äter och vad vi äter. Det bör vara en kunskap som förvärvas tidigt i livet. Köket bör vara hjärtat i daghemsverksamheten, där barnen deltar i den livsviktiga matlagningsprocessen, där de får vara med och odla, skörda, bereda och tillaga och därmed se matens väg i det naturliga kretsloppet. Så var det på Kroggärdets dagis i i ända tills livsmedelstillsynen med hänvisning till den nuvarande livsmedelslagen satte stopp för denna mycket rekommendabla verksamhet, dessutom uppskattad av barnen och dagispersonalen. Därmed upphörde lärandet om det naturliga och självklara vardagsarbete i ett hem, där barnen t.ex. fick lära sig att tvätta sig noga före matlagningen efter skördandet i kökslandet, vikten av att inga jordbakterier finns på fingrarna när kött och fisk ska hanteras. Kunskapen om vår föda och varför vi äter, ett viktigt förebyggande arbete mot bulemi, anorexia och andra ätstörningar. Det här är ett exempel på att en kantig detaljreglering hindrar god pedagogisk verksamhet. Det är inte rimligt. Med hänvisning till det ovan anförda vill jag fråga jordbruksministern: Vilka åtgärder avser jordbruksministern vidtaga för att undanröja hindren för att dagisbarn deltar i den naturliga matlagningsprocessen i dagisverksamheten och får kunskap om matens väg i kretsloppet?
fr · GP11341 · 2001-12-03 00:00:00 — Fråga 2001/02:341 av () till försvarsminister om utförsäljning av försvarsmateriel , , har i uppgift att avveckla mer än hälften av den materiel som finns i Försvarsmakten. Det som avvecklas är överskott som uppstår när Försvarsmakten intagit sin nya organisation. Materiel som inte behövs för säkerhetsfrämjande eller humanitära åtgärder och som har ett marknadsvärde säljs. Det handlar om artiklar såsom terrängbilar, traktorer, hjullastare, bandlastare, personbilar, snöskotrar, betongblandare, snöplogar med mera. Ammunition och handvapen säljs icke. Försäljningen sker i sex omgångar enligt en tidsplan med början . Den ska vara slutförd . Materiel som ska säljas samlas in i omgångar till depåer runtom i och säljs genom anbudsförfarande till köpare som har tillstånd att handla med samt har erfarenhet av försvarsmateriel och som lägger anbud på hel försäljningsomgång. Detta försäljningssätt reducerar naturligtvis antalet presumtiva köpare rejält. Därmed reduceras också anbudsnivån samt intäkterna till statskassan. Rimligt vore att fler köpare kunde komma till på enskild materiel med möjlighet att lägga anbud på detta sätt. Med hänvisning till det anförda vill jag ställa följande fråga till försvarsminister : Avser statsrådet att vidta några åtgärder för att i kommande försäljningsomgångar ändra försäljningsrutinerna?
fr · GP11342 · 2001-12-03 00:00:00 — Fråga 2001/02:342 av () till justitieminister om skillnader i arvodering av sakkunniga vid domstol Det råder avsevärda skillnader i storlek på arvoden som utgår till sakkunniga i olika typer av mål. En person som ena dagen är sakkunnig i miljödomstol och tekniskt sakkunnig i patentmål erhåller olika belopp. I miljödomstolen utgår per sammanträdesdag. I patentmål får den sakkunnige låta sig nöja med per sammanträdesdag. Patentmål är till sin natur väl så intellektuellt krävande som miljömål. Huvudförhandlingen i ett aktuellt mål i hovrätten tog i anspråk och omfattande ca 300 bilagor i nio fulla pärmar. Materialet rörde patent på läkemedel, vilket ställer stora krav på kvalificerat tekniskt kunnande. Vilka åtgärder avser justitieministern vidta för att rätta till skillnaderna i arvodering mellan olika typer av sakkunniga?
fr · GP11344 · 2001-12-04 00:00:00 — Fråga 2001/02:344 av () till kulturminister om digital-TV I regeringens proposition om digitala TV-sändningar, 1996/97:67, anförde statsrådet att det ekonomiska risktagandet skulle tas av medverkande bolag: "Den föreslagna sändningsverksamheten skall i sin helhet bekostas av medverkande företag." "Såväl staten som de företag som skall svara för det ekonomiska risktagandet får härigenom möjlighet att bilda sig en uppfattning om vilka marknadsmässiga förutsättningar och vilken ekonomisk bärkraft sändningarna har." 2001/02:76, @ garanti och omstrukturering, föreslås nu att staten ska garantera samtliga krediter med en kreditgaranti om . Staten föreslås överta hela det ekonomiska risktagandet utan att vare sig motivering eller förklaring lämnas till . När avser statsrådet redovisa för varför staten skulle överta det ekonomiska risktagandet för digital-TV-projektet?
fr · GP11345 · 2001-12-04 00:00:00 — Fråga 2001/02:345 av () till finansminister om förmåner och skyldigheter För den som flyttar från till ett annat land, är det ibland svårt att skaffa sig en tydlig överblick över vilka skyldigheter och rättigheter man har. Huvudregeln inom socialförsäkringen är att en person som flyttar och avser att bosätta sig utomlands , förlorar sina rättigheter, t.ex. till föräldrapenning och sjukpenning. Då gäller det att snabbt skaffa sig t.ex. en sjukförsäkring på egen hand, i det nya landet. Om man studerar skriver CSN en person i utlandet . Inom skattelagstiftningen råder andra regler. Enligt inkomstskattelagen är en person obegränsat skattskyldig upp till efter utflyttningen. Det åvilar den skattskyldige att bevisa att han eller hon inte har någon väsentlig anknytning till längre. Staten ger sig själv ett tolkningsövertag när det gäller skatterna. För många ter det sig orimligt att man ska förlora sin rättigheter , när skattskyldigheten kvarstår . Vilka åtgärder avser finansministern att vidta för att det ska bli balans mellan socialförsäkringsreglerna och skattereglerna, när man flyttar från ?
fr · GP11346 · 2001-12-04 00:00:00 — Fråga 2001/02:346 av () till justitieminister om kriminalvården Det har snart gått upploppet på fängelset i ägde rum. Lyckligt nog slutade den händelsen utan att någon kom till skada. Även de materiella skadorna var begränsade. Enligt fackförbundet har det varit en del oro på anstalten före upploppet. Personalen har beslagtagit narkotika och även otillåtna föremål. Det har därför funnits behov av att göra vissa förflyttningar, men detta har försvårats genom den beläggningssituation som råder inom kriminalvården. var exempelvis beläggningsnivån på Karlskronaanstalten . Enligt rapporterar flera anstalter och häkten om svårigheter att upprätthålla säkerheten på grund av den höga beläggningsnivån. För att komma ner till beläggningsnivå krävs, , 400 nya platser. När avser ministern att ge klartecken för byggandet av en ny undvika att händelserna i upprepas?
fr · GP11347 · 2001-12-04 00:00:00 — Fråga 2001/02:347 av () till näringsminister om postservice i glesbygd börjar Posten AB:s nya regel om brevbärarservice på att genomföras i hela landet. Där det inte finns minst två hushåll per kilometer ska brevlådan placeras vid avfarten till lantbrevbärarens huvudväg. Det kan exempelvis innebära att en 83-åring i krävs på 6000kr för att hon ska få daglig post till sitt hem. För 2314kr får hon posten . Det känns besynnerligt att dessa förändringar genomförs strax efter att regeringen lagt fram en proposition om tillväxt och hållbar utveckling i hela landet. Omfattas inte glesbygdsbefolkningen av regionalpolitiken längre, kan man undra. Postens nya regler sänder ut en entydig signal: Flytta från glesbygden! I samband med att har behandlat frågan om postservice i glesbygd har samtliga partier uttalat sitt stöd för att lantbrevbäringen ska finnas kvar. har också uttalat att den vill följa frågan om brevbärarservicens omfattning och utveckling mycket noga. När nu börjat införa ändrade regler i glesbygden är det viktigt att en snabb utvärdering sker och att får möjlighet att ta ställning till hur omfattande lantbrevbärarservicen ska vara. Vilka åtgärder avser näringsministern vidta för att snabbt utvärdera lantbrevbärarservicens omfattning och utveckling?
fr · GP11348 · 2001-12-04 00:00:00 — Fråga 2001/02:348 av () till utrikesminister om auktoriserade tolkar och översättare i asylärenden Det är Kammarkollegiet som auktoriserar tolkar och översättare. Syftet med detta är att man genom en statlig auktorisation får fram kvalificerade och pålitliga översättare och tolkar. Tillgången på auktoriserade tolkar och översättare varierar beroende på vilket språk tolkningen eller översättningen gäller och var i man bor. När man söker asyl baserar myndigheterna sina beslut på t.ex. vad sökanden har sagt och skrivit. Den asylsökande måste således kunna lita på tolkens eller översättarens kunnighet och integritet. En bristfällig tolkning eller översättning kan vara ödesdiger. Därför är det givetvis av största vikt att tolkningen eller översättningen är korrekt och kvalitetsmärkt genom en auktorisation, under förutsättning att sådan finns för det aktuella språket. Enligt en rapport från använder sig svenska myndigheter av ickeauktoriserade tolkar eller anlitar invandrares anhöriga som tolkar i av fallen. Vid av alla tolkuppdrag använder kommunerna barn som tolkar. Enligt en granskning utförd av används auktoriserade översättare sällan av svenska myndigheter. Ansvaret för kvaliteten överlämnas i stället till de förmedlingar som man anlitar och då är det priset som är styrande. Detta är helt oacceptabelt. Rättssäkerheten hotas och känslig information kan komma i fel händer och skada den asylsökande. Vilka åtgärder avser statsrådet vidta så att rättssäkerheten i asylärenden skärps genom att man garanteras rätten till auktoriserad tolk och översättare?
fr · GP11349 · 2001-12-04 00:00:00 — Fråga 2001/02:349 av () till statsrådet om postservice i glesbygden Posten genomgår just nu en stor omorganisering. Många postkontor läggs ned och i stället ska postens service flytta in i bensinstationer och mataffärer. När postens stora omorganisering blev känd för allmänheten var det många i glesbygden som uttryckte stor oro över hur servicen skulle fungera , särskilt för de som bor långt utanför tätorterna. Oron stillades dock något av att både företrädare för regeringen och postens koncernchef garanterade att servicen i landsbygden skulle värnas. ser det ut som om resultatet ändå kommer att bli som många befarade. I kommer lantbrevbärarservicen att begränsas. På platser där det ligger mindre än två hushåll per kilometer tvingas alla flytta sina brevlådor till en gemensam uppsamlingsplats dit posten kommer att köras. Posten hänvisar i sitt informationsmaterial till kunderna att detta är en förändring som framför allt genomförs av miljöskäl. Jag har svårt att se hur en förändring som innebär att många tvingas starta kalla bilar och åka flera kilometer för att hämta sin post kan vara positivt för miljön. I postlagen står att det ska finnas en posttjänst i hela landet som ska vara av god kvalitet. Jag anser inte att en postservice där boende i glesbygden tvingas åka flera kilometer för att hämta sin post är en postservice av god kvalitet. Min fråga till statsrådet blir därför hur hon kommer att tillse att en god kvalitet på postservicen upprätthålls i hela landet.