ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
frs · GO12567 · 2001-01-31 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:567 om specialistläkare som fast läkarkontakt har frågat mig om vilka åtgärder jag avser att vidta så att även andra specialister än allmänspecialister kan verka som en fast läkarkontakt i primärvården. I samband med arbetet med den nationella handlingsplanen för utveckling av hälso- och sjukvården (prop. 1999/2000:149) övervägde regeringen att föreslå en ändring av hälso- och sjukvårdslagen så att även andra specialister än specialister i allmänmedicin skulle kunna fullgöra funktionen som patientens fasta läkarkontakt i primärvården. Regeringen gjorde emellertid bedömningen att en sådan lagändring var mindre lämplig. Regeringens önskan med handlingsplanen är bl.a. att stärka primärvården med dess allmänmedicinska generalistkompetens. Det är enligt regeringen just bristen på allmänmedicinsk kompetens som utgör ett av svensk hälso- och sjukvårds stora problem. Att då låta dagens bristsituation av allmänläkare föranleda en lagändring som poängterar behovet av andra specialister vore olyckligt. Vid behandling av handlingsplanen instämde socialutskott i regeringens bedömning i denna fråga. Som också framhålls i handlingsplanen är emellertid landstingen fria att utöver specialister i allmänmedicin inrätta läkartjänster vid vårdcentraler och motsvarande även för andra specialistläkare, t.ex. specialister i geriatrik, psykiatri och pediatrik. Hela den satsning vi nu gör på primärvården rymmer också satsningar på specialistläkare. Om vi ska få sjukvården att fungera krävs det att patienten först träffar en allmänläkare. Först därefter kan det bli aktuellt att koppla in andra specialistläkare.
frs · GO12570 · 2001-01-31 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:570 om pirattillverkning och varumärkesintrång har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att det kommande EG-direktivet om piratkopiering och varumärkesförfalskning ska bli mer kraftfullt, i synnerhet mot konsumentfarliga produkter på den svenska marknaden. har i en tidigare fråga tagit upp problemet med piratkopiering och varumärkesförfalskning (fråga 2000/01:185). I mitt svar (Dnr Ju2000/5789) pekade jag på ett flertal pågående åtgärder och initiativ på området, bl.a. det kommande EG-direktivet som nu tar upp. Direktivet beskrivs översiktligt i ett meddelande som presenterades av kommissionen. Syftet med direktivet är att stärka skyddet för de immateriella rättigheterna och att fastställa de allmänna förutsättningarna för informationsutbyte och administrativt samarbete på området. Eftersom något färdigt direktivförslag ännu inte har lagts fram är det svårt att uttala sig närmare om det kommande direktivets innehåll. Jag kan dock nämna att regeringens uppfattning om det angelägna i att komma till rätta med problemet med piratkopiering och varumärkesförfalskning är väl känd av kommissionen. I den mån kommissionens förslag inte skulle innehålla tillräckligt kraftfulla åtgärder har medlemsstaterna naturligtvis alltid möjlighet att påverka direktivets utformning vid de kommande rådsförhandlingarna. Avslutningsvis vill jag nämna att just frågan om kopplingen mellan piratkopiering och produktsäkerhet kommer att belysas särskilt vid den internationella konferens i om varumärkesförfalskning och piratkopiering som jag berörde i mitt tidigare svar. Målet för konferensen är att finna ytterligare åtgärder i kampen mot piratkopiering och varumärkesförfalskning.
frs · GO12571 · 2001-01-31 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:571 om polisens resurser för att bevaka stora evenemang har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att polisen ska klara av att bevaka ordförandeskap i EU, samt garantera medborgarnas resurser inom givna gränser. Jag vill inledningsvis framhålla att jag i flera tidigare svar på frågor och interpellationer ingående redogjort för min syn på polisens resurser för att bevaka stora evenemang, bl.a. i svaret på interpellationer 2000/01:210 och 211 om och Europeiska unionen. har på regeringens förslag beslutat att polisen ska tillföras stora resursförstärkningar fr.o.m. och . Därutöver tillfördes polisväsendet ca som en engångsvis resursförstärkning . Enligt regeringens bedömning är resursförstärkningen tillräcklig för att polisen ska klara av sina åtaganden under ordförandeskap i EU. Det är som ansvarar för fördelningen av budgetmedel mellan polismyndigheterna. Om någon polismyndighet har ett särskilt stort resursbehov med anledning av EU-ordförandeskapet @ eller av andra skäl @ bör myndigheten ta upp frågan med i den budgetdialog som hålls . Det är berörd polismyndighet och som tillsammans med Säkerhetspolisen gör en hotbildsbedömning inför varje evenemang under ordförandeskap i EU. Det är sedan ledningen för respektive polismyndighet som beslutar om vilka insatser som krävs för att upprätthålla ordning och säkerhet vid de olika evenemangen. Det går inte att bortse från att akuta händelser och evenemang av det här slaget tar mycket kraft av polisen. Det är emellertid inte i första hand fråga om att polisen behöver mer pengar för att klara ordförandeskapet. Vad som behövs är fler poliser och en föryngring av poliskåren. Regeringen har bedömt att det behövs fler poliser och att det stora behovet av att utbilda nya poliser kräver att utbildningskapaciteten ökar. hade jag glädjen att inviga de nya utbildningslokalerna i . Jag har tidigare framhållit att det är nödvändigt med polisutbildning på ytterligare en eller flera orter. Det är som i första hand har att säkerställa personalförsörjningen inom polisen och bedöma hur behovet av utbildningsplatser ska tillgodoses. Avslutningsvis vill jag framhålla att regeringen avser att noga följa polisväsendets verksamhet och resultat och återkomma till om de ytterligare insatser som erfordras för att fullfölja statsmakternas intentioner för utvecklingen av rättsväsendet.
frs · GO12576 · 2001-01-31 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:576 om Systemets returburkshantering har frågat mig vilka åtgärder jag avser vidta för att ålägga Systembolaget att, i likhet med övrig detaljhandel, ta sitt ansvar för de returförpackningar man saluför. Jag har uppmärksammat ett antal problem som rör utformningen av producentansvar för olika varugrupper. Regeringen beslutade därför att tillsätta en särskild utredare för att göra en bred översyn av producentansvaret samt att utreda hur garantier för producentansvarets fullföljande och funktion ska kunna utformas (dir. 2000:28). Enligt utredningsdirektivet ska utredaren bl.a. utvärdera retur- och pantsystemen för aluminiumburkar, PET-flaskor samt returförpackningar av glas för öl och läsk samt regelverken kring dessa produkter. Utredaren ska redovisa sitt uppdrag till regeringen . Utredningens arbete får visa om det finns skäl för mig att vidta åtgärder avseende producentansvarens utformning.
frs · GO12577 · 2001-01-31 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:577 om miljövänlig hantering av sopor har frågat mig vilka åtgärder jag avser vidta för att få en mer miljövänlig hantering av sopor. Ett flertal åtgärder har vidtagits för att styra avfallsflödena till bättre omhändertaganden, bl.a. genom en skatt på avfall som började gälla , sorteringskrav samt förbud mot att deponera brännbart avfall och förbud mot att deponera organiskt avfall . Man kan ännu inte överskåda effekterna av de beslutade åtgärderna fullt ut. Tyvärr finns det dock tecken på att en alltför ensidig utbyggnad av avfallsförbränning sker på bekostnad av biologiska behandlingsmetoder och materialåtervinning. Regeringen har därför givit i uppdrag att redovisa en handlingsplan för att uppnå ett ekologiskt hållbart omhändertagande av avfall. I uppdraget ingår bl.a. att utreda om det behövs en förändring av styrmedlen. I årets budgetproposition har regeringen uppmärksammat riskerna med en ökad förbränning av osorterat avfall och menat att det är angeläget att följa upp och utvärdera hur systemet med avfallsbeskattning fungerar, när detta har varit i kraft . Jag anser att det är viktigt att få till stånd en balanserad användning av olika behandlingsmetoder för avfall. uppdrag samt utvärderingen av avfallsskatten får visa om det finns skäl för mig att vidta ytterligare åtgärder.
frs · GO12579 · 2001-01-31 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:579 om foderfiske har frågat miljöminister om miljöministern avser agera i fråga om fiske efter foderfisk i . är arbetet fördelat så att det ankommer på mig att svara på frågan. Det svenska fisket ska bedrivas på ett ekologiskt hållbart sätt. En hållbar förvaltning utgår från ett försiktigt nyttjande av fiskbeståndet. Fisket i bedrivs också inom ramen för de totala tillåtna fångstmängder som fastställs av för . Besluten föregås av rådgivning från . Inför för årliga möte beslutades om en stegvis sänkning av kvoterna med på grundval av den biologiska rådgivningen, för bl.a. sill och skarpsill. Detta i syfte att bygga upp bestånden till en biologiskt säker och hållbar nivå. Det är efterfrågan på marknaden som avgör om fångsterna går till humankonsumtion. Den sill och skarpsill som inte får avsättning för direkt konsumtion säljs i stället som högvärdigt proteinfoder. Detta används i livsmedelsproduktionen bl.a. till uppfödning av lax och andra djur. Det är i och för sig viktigt att komma ihåg att ett sådant fiske kan, lika lite som ett konsumtionsfiske i samma omfattning, i sig inte skada bestånden så länge fisket sker inom biologiskt säkra gränser. Ur ekonomisk synpunkt är det emellertid mer lönande för fiskarna att sälja fångsten till humankonsumtion om efterfrågan finns. Jag vill också i detta sammanhang framhålla att fiske efter skarpsill för foderändamål är, till skillnad mot vad du anger, tillåtet i . Inte desto mindre kan det finnas anledning att ytterligare studera det omfattande foderfiskets effekter i olika avseenden. har därför fått i uppdrag att analysera det småskaliga kustfisket ur biologisk, ekonomisk och regionalpolitisk synvinkel. Verket ska därvid bl.a. överväga effekterna av det fiske efter sill och skarpsill som utnyttjas för foderändamål.
frs · GO12582 · 2001-01-31 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:582 om omprioriteringar inom polisväsendet har frågat mig om jag är beredd att vidta några åtgärder för att säkra att polisen får tillräckliga resurser för sitt arbete med den ökande utlandstrafiken i . Jag vill inledningsvis understryka att ansvaret för fördelningen av de ekonomiska resurser som ställs till polisväsendets förfogande, liksom ansvaret för rekrytering och fördelning av personal, ligger hos . Det ankommer alltså inte på regeringen att fatta några beslut i den typen av frågor, även om den styrning som regeringen utövar genom regleringsbrevet självfallet är av betydelse i sammanhanget. Som jag har nämnt är det en angelägen uppgift för polisen att säkerställa att det finns tillräckliga resurser och kompetens för att effektivisera verksamheten. Bl.a. därför görs nu i enlighet med regeringens förslag i budgetpropositionen den största satsningen på rättsväsendet . Polisen fick ett särskilt tillskott på . höjs polisens anslag med 575 miljoner och med ytterligare . De nya resurserna ska främst användas till att öka antalet poliser för att utveckla närpolisen, brottsutredningarna och gränskontrollen. Även frågan om samverkan med andra myndigheter är av avgörande betydelse för polisens brottsbekämpande och brottsutredande verksamhet. Polisen, och har bedrivit samverkan och samarbete. har inför operativa anslutning till arbetat mycket intensivt tillsammans med , och . Ett konkret resultat av detta arbete är framtagandet av en myndighetsgemensam nationell handlingsplan och . Av handlingsplanen framgår också att myndigheterna på central, regional och lokal nivå ska samverka och samarbeta för att bl.a. uppnå största möjliga resursutnyttjande. När det gäller samverkan med motsvarande myndigheter i länderna runt vill jag peka på det aktiva brottsbekämpande samarbete som bedrivs genom Aktionsgruppen mot organiserad brottslighet i . Detta samarbete sker bl.a. genom informationsutbyte och gemensamma kontrollaktioner. Sammanfattningsvis vill jag säga att jag är övertygad om att resurstillskottet kommer att ge polisväsendet möjlighet att utföra sina arbetsuppgifter, bl.a. i ett Schengenperspektiv. Beträffande nationell och internationell myndighetssamverkan finns det väl fungerande nätverk, särskilt vid i .
fr · GO11613 · 2001-02-01 00:00:00 — Fråga 2000/01:613 av () till justitieminister om närpolisreformen presenterade en undersökning som genomförts bland 243 slumpvis utvalda närpoliser runtom i . Över hälften av de tillfrågade närpoliserna uppger att de arbetar eller mindre som närpoliser. uppger att de inte kan fullgöra sitt närpolisuppdrag på grund av arbetssituationen. Över huvud taget är resultatet dyster läsning och viktigt att ta på stort allvar. Närpoliserna upplever en stressad situation. Endast en tiondel av de som besvarat enkäten anser att de kan ägna sig åt sitt närpolisuppdrag på heltid och en stor majoritet säger sig inte kunna fullgöra sitt uppdrag. Trots allt tycks dock närpolisidén ha stöd av en överväldigande majoritet bland dem som deltog i undersökningen. De anser dock att frågan skötts dåligt av politikerna och den egna ledningen. Främst anser de att fler poliser behövs för att kunna genomföra reformen. Budgetnedskärningen som kom som reformen lanserades anges som den största orsaken till misslyckandet. Vilka åtgärder avser justitieministern vidta för att ge närpolisreformen en möjlighet till en lyckad omstart?
fr · GO11614 · 2001-02-01 00:00:00 — Fråga 2000/01:614 av () till justitieminister om åtgärder mot illegalt spel Vid en hearing som anordnades av framkom att det illegala spelet ökar. av befolkningen, eller 270000 individer, har spelat illegalt. Hälften av dem har gjort det . Vid hearingen framkom också att polisen i på grund av resursbrist i mycket liten utsträckning försöker bekämpa det illegala spelet. Detta är mycket allvarligt. Det finns ett starkt samband mellan illegalt spel och spelberoende. Det är också så att andra typer av brott, t.ex. spritklubbar, är kopplade till det illegala spelet. Jag vill fråga justitieministern: Vad tänker ministern göra för att komma till rätta med det ökande illegala spelet i hela landet?
fr · GO11615 · 2001-02-01 00:00:00 — Fråga 2000/01:615 av () till justitieminister om polisen i Demokratin fordrar att rättssamhället är i funktion. Talet om att intresset för politik avtar och att alltfler vänder partipolitiken ryggen har givetvis många orsaker. Men en är helt säker, att när otryggheten breder ut sig och laglösheten firar triumfer på rättssamhällets bekostnad, då kan medborgare tappa förtroendet för rättssamhället och tilltron till politiken kan svikta. Polisen i brottas med stora ekonomiska problem. Om inte nya resurser tillförs verksamheten måste 900 personer sägas upp, enligt ett TT-meddelande. Detta skulle medföra stora försämringar i polisens arbete. Enligt samma TT-meddelande menar justitieministern att detta stämmer illa med regeringens mål att det ska bli fler poliser i . Det räcker inte med att hejda brottsligheten utan den måste trängas tillbaka. Samhällen, gator, torg och parker ska vara våldsfria. Polis, åklagare, domstolar och kriminalvård behöver mer resurser för att kunna ge medborgarna trygghet, inte ytterligare besparingar och nedskärningar. Därför vill jag ställa följande fråga till justitieminister : Vilka åtgärder tänker justitieministern vidta för att polisen i ska slippa göra de nedskärningar som kan bli följden av bristande resurser?
fr · GO11616 · 2001-02-01 00:00:00 — Fråga 2000/01:616 av () till socialminister om funktionshindrade barns rättigheter En rapport som presenterades visar att kommuner, landsting och myndigheter inte tar sitt lagliga och ekonomiska ansvar för barn med funktionshinder. Funktionshindrade barn har laglig rätt till stöd, assistans och viss utrustning. Trots detta förvägrar landsting, kommuner och andra myndigheter dem den rätten. En enkät gjordes bland 860 svenska familjer med funktionshindrade barn. Hälften har överklagat ett eller flera myndighetsbeslut. Av dem fick rätt i domstol. Min fråga till socialministern är: Vilka åtgärder avser socialministern vidta för att tillse att barn med funktionshinder slipper gå till domstol för att få de rättigheter som lagligen tillkommer dem?
fr · GO11617 · 2001-02-01 00:00:00 — Fråga 2000/01:617 av () till socialminister om illegal införsel av alkohol har Alkoholinspektionen lämnat en rapport som presenterar oroväckande uppgifter om den illegala alkoholhanteringen. I rapporten talas det om försäljning på allmänna platser t.ex. vid marknader. Vidare uppges att det även förekommer servering av illegalt införd alkohol under beteckningen "föreningsverksamhet" samt att det även sker försäljning i vissa mindre livsmedelsbutiker. Införseln av alkohol antas till viss del ske genom bussresor som arrangerats med detta som enda syfte. Detta är en oroande utveckling som kommer att kräva stora insatser. Jag vill fråga socialministern: Vad avser regeringen att vidta för åtgärder för att komma till rätta med den illegala införseln av alkohol?
fr · GO11618 · 2001-02-01 00:00:00 — Fråga 2000/01:618 av () till utrikesminister om artikel 209 i strafflagstiftning Enligt artikel 209 i den österrikiska strafflagen tillämpas skilda åldersgränser för manlig homosexualitet (), lesbiska kontakter () och heterosexuella. fanns det fortfarande elva män i de österrikiska fängelserna dömda enligt denna lag. EU har , liksom för mänskliga rättigheter, uppmanat att avskaffa artikel 209 men den österrikiska regeringen har inte visat att de har för avsikt att förändra strafflagstiftningen. Artikel 209 strider dessutom mot artikel 13 i Amsterdamfördraget. Den österrikiska organisationen för homo- och bisexuellas mänskliga rättigheter @ HOSI @ har uppvaktat ambassadör i och krävt att under sitt ordförandeskap i EU ska sätta sådan press på att man avskaffar den diskriminerande lagstiftningen. Om EU ställer krav på ansökarländernas lagstiftning men inte reagerar mot diskriminerande lagstiftning i nuvarande medlemsländer kan EU knappast betraktas som trovärdiga när det gäller kraven att avskaffa all diskriminering av homosexuella. Min fråga till är: Vilka åtgärder kommer att vidta under sitt ordförandeskap för att förmå att avskaffa artikel 209 i den österrikiska strafflagen?
fr · GO11619 · 2001-02-01 00:00:00 — Fråga 2000/01:619 av andre vice talman () till utrikesminister om den demokratiska utvecklingen i och hölls val i och . Situationen har därefter varit spänd. Oppositionspartiet har ansett att valet inte genomfördes på ett korrekt sätt och krävt att det ska göras om. rapporterades att ett trettiotal människor dödats i samband med politiska oroligheter. Det finns även andra uppgifter som talar om högre dödstal. Oppositionen i landet har haft svårigheter att verka. Dess företrädare har arresterats och anklagats för grova brott, vilka ihärdigt förnekats. Uppenbart är att regeringen brutit mot demokratiska fri- och rättigheter, bl.a. genom att inskränka mötesfriheten och låtit polisen gå till angrepp vid möten och demonstrationer. EU har gjort ett uttalande och fördömt det inträffade. har haft speciella förbindelser med . Den utveckling vi nu får höra talas om via radio och TV skiljer sig markant från den bild vi länge haft av landet. När demokratiska förhållanden sätts ur spel på det sätt som skett finns det anledning att befara en fortsatt negativ utveckling. Med mångåriga förbindelser med torde särskilda förpliktelser följa när det gäller utvecklingen i landet. Jag vill fråga utrikesministern: Vad avser utrikesministern göra för att understödja och förstärka en demokratisk utveckling i ?
fr · GO11620 · 2001-02-01 00:00:00 — Fråga 2000/01:620 av () till miljöminister om övergång till renare båtbensin I finns det ca 600000 båtar med utombordsmotorer. De flesta är tvåtaktsmotorer som förbränner bensin mycket dåligt, vilket gör att 20@30% av bränslet går direkt ut i hav och sjöar. Den betydligt mindre miljöbelastade alkylatbensinen innehåller däremot inga giftiga kolväten. En övergång från vanlig bensin till alkylatbensin som båtbränsle skulle framför allt minska miljöbelastningen i hav och sjöar. Ett problem i sammanhanget är att alkylatbensin är betydligt dyrare än vanlig bensin, vilket gör det svårt att öka användandet. På bensinstationerna säljs alkylatbensin i små dunkar som kostar omkring 20kr per liter. På sjömackar är priset ca12kr per liter men alkylatbensin finns enbart på några få av landets femtiotal sådana anläggningar. Med anledning av ovanstående vill jag fråga: Vilka insatser avser ministern vidta för att stimulera till en ökad användning av alkylatbensin som bränsle i småbåtsmotorer?
fr · GO11621 · 2001-02-02 00:00:00 — Fråga 2000/01:621 av () till finansminister om båtskatt skattar vi för att vi bor m.m. Däremot kan man äga en lyxbåt som använder sig av de gästhamnar som anordnas av kommuner. Staten har ansvaret för sjöräddning liksom föroreningar som orsakas av båttrafiken medan skattebetalarna i kommuner får stå för städningen efter fritidsbåtar vid kusten, skärgården och stränder. Om man äger ett hus nära stranden, en villa eller fritidshus, får man betala fastighetsskatt. Men om man äger en lyxbåt, som kan kosta , och ankrar och vistas nära stranden och villan, behöver man inte skatta för sitt fritidsboende såsom fastighetsägaren. En låginkomsttagare eller en pensionär kan äga huset men knappast den dyra lyxbåten. Ändå är det husägaren som måste betala för nedskräpning av miljön och användning av den kommunala servicen som kommer även båtägaren till godo. Ur allmänhetens synvinkel är detta en orättvisa som måste åtgärdas. Avser finansministern verka för att båtskatt införs på lyxbåtar?
fr · GO11622 · 2001-02-01 00:00:00 — Fråga 2000/01:622 av () till statsrådet om kommunala självstyret En alltför ofta stående punkt på kommunfullmäktiges kungörelselista är avsägelse från en ledamot i någon nämnd eller styrelse och nyval till samma post. Misstron mot politiker och misstron mot politiken synes öka. Den enskildas möjligheter genom politiska beslut i den egna kommunen minskar eftersom besluten inte sällan tas i riksdag eller regering. Vilka åtgärder avser statsrådet vidta för att motverka denna utveckling?
fr · GO11623 · 2001-02-01 00:00:00 — Fråga 2000/01:623 av () till statsrådet om deklarationer för företagare Statsrådet har sagt: "Jag vet av egen erfarenhet att det på många sätt kan vara onödigt krångligt att driva ett litet företag". Förenklingar av våra regler och krav som omgärdar alla våra företag, men för små och medelstora företag i synnerhet, måste komma till stånd. Under ett besök i berättade några kvinnliga fastighetsägare om sin situation som företagare. De var mycket positiva, men som statsrådet själv har påpekat så fann de att det fanns onödigt många och krångliga regler som försvårar och ger extra arbete för företagaren. Bl.a. påpekade en av fastighetsägarna att kunde hon själv deklarera medan det finns så många fler regler att hon tvingas köpa experthjälp för detta. Fastigheten är densamma som . Min fråga till statsrådet är: Vilka åtgärder ämnar statsrådet vidta för att förenkla hanteringen av deklarationerna även för företagare?
fr · GO11624 · 2001-02-01 00:00:00 — Fråga 2000/01:624 av () till statsrådet om handelshinder för svenska företag Svenska företag missar affärer eller drabbas av extra kostnader när de stoppas av handelshinder inom EU. Enligt en gjord på uppdrag av har av de företag som stött på handelshinder valt att upphöra med affärerna. Med handelshinder avses här lagar och regler som försvårar eller motverkar import- eller exportaffärer. Orsaken kan vara såväl regler och lagar i som i andra länder. Orsaken är ofta missuppfattningar och feltolkningar av EU:s lagar. Resultatet av misstolkningarna kan för företagen bli att de tvingas till kostsamma nyinvesteringar eller avstår från exportsatsningar. Frågan hur handelshinder ska motverkas och överbryggas är en av EU:s centrala frågor. Med anledning av ovanstående vill jag därför fråga statsrådet: Vilka åtgärder avser statsrådet vidta i syfte att effektivisera EU:s inre marknad och undanröja handelshindren för svenska företag?