ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · GO1165 · 2001-02-09 00:00:00 — Fråga 2000/01:665 av tredje vice talman () till statsrådet om sista länken-bestämmelsen Muzafera Behaderovic är en allvarligt sjuk 61-årig kvinna, både fysiskt och psykiskt. I det senaste läkarintyget fastslås det av en överläkare i medicin att en avvisning kan innebära fara för Muzaferas liv. Dessutom har Muzafera varit inlagd för psykiatrisk vård. Hon har försökt att begå självmord. kom polisen och hämtade henne. I har Muzafera en son, sonhustru och två barnbarn, . I har hon ingen. Att det skett ett regimskifte i och i påverkar inte Muzaferas situation. Landets ekonomi är i stort sett ruinerad. finns det hundratusentals flyktingar som behöver ekonomiskt bistånd i och var tredje serb lever på per dag. Att tro att en sjuk, ensamstående äldre kvinna ska kunna få den vård och det stöd hon behöver i dagens är inte realistiskt. Sedan den socialdemokratiska regeringen tog bort den s.k. sista länken-bestämmelsen i utlänningslagen har exempel som ovanstående inträffat gång på gång. Det är djupt smärtsamt varje gång det händer och det är ovärdigt vårt välfärdssamhälle. Vi kristdemokrater motsatte oss med kraft förändringen och har framhärdat i kravet att sista länken-bestämmelsen ska återinföras i lagen. Det behöver inte utredas, utan kan genomföras utan dröjsmål. Är regeringen beredd att återinföra sista länken-bestämmelsen i utlänningslagen?
fr · GO11650 · 2001-02-08 00:00:00 — Fråga 2000/01:650 av () till justitieminister om narkotikapolitiken och ökningen av missbruk bland ungdomar narkotika- och drogpolitik är restriktiv. Ett narkotikafritt är målet, som också har ett brett stöd i samhället. är det ett faktum att narkotikaproblemet ökar bland unga människor. Ungdomar som "provar" riskerar att fastna i missbruk. Många far mycket illa och risken för social utslagning är överhängande. Problematiken är komplex och många olika åtgärder, metoder och resurser krävs för att narkotikapolitikens mål inte ska bli ett misslyckande. Skärpta straff och repressiva insatser har visat sig ha begränsad effekt. Olika vård och behandling måste kunna erbjudas liksom stöd, utbildning och arbete. Min fråga till ministern är: Vad är regeringen beredd att göra för att utveckla narkotikapolitiken i syfte att skydda ungdomar och hejda ökningen av narkotikamissbruket bland de unga?
fr · GO11651 · 2001-02-08 00:00:00 — Fråga 2000/01:651 av () till justitieminister om polishelikopter Enligt ett förslag från ska polishelikoptern flyttas från , där den varit stationerad . Detta innebär en markant försvagning av polisverksamheten i länet och regionen, och likaså en försvagning av räddningsverksamheten m.m. En sådan utveckling är olycklig i ett skede när i stället en förstärkning av de polisiära resurserna är mera motiverad. På regional nivå uppfattas en indragning av helikoptern som mycket negativ. Jag vill med anledning av detta fråga vilka åtgärder justitieministern ämnar vidtaga för att polisresurserna, inklusive tillgången på helikopter, inte försämras i .
fr · GO11652 · 2001-02-08 00:00:00 — Fråga 2000/01:652 av () till miljöminister om nedskräpningen av våra kuster I en interpellationsdebatt sade miljöministern bl.a. att "nedskräpningen av våra kustremsor längs är ett angeläget problem som måste åtgärdas". Miljöministern lovade att följa utvecklingen och under sina besök i se hur det såg ut. Vi kunde också via TV se hur miljöministern vadade i skräp som spolats iland i norra , där problemen är som störst. Miljöministern uttryckte förståelse för kommunernas situation och lovade titta vidare på frågan. Min fråga till statsrådet är: Vilka åtgärder tänker statsrådet vidta för att strandstädningen i norra ska garanteras fortsatt stöd?
fr · GO11653 · 2001-02-08 00:00:00 — Fråga 2000/01:653 av () till näringsminister om utövandet av statens ägande i I en artikel i redovisas att säljer vattenkraftverk. "Statliga energibolaget har tecknat en principöverenskommelse om att sälja sju mindre vattenkraftverk för cirka 480Mkr. Köpare är den kommunala koncernen i . Det är andra försäljning av vattenkraftverk . Försäljningarna frigör kapital för andra investeringar i bland annat , uppger , ansvarig för vattenkraft. De aktuella kraftverken ligger i ström. De har en effekt på drygt 50MW och en normalårsproduktion på knappt 200GWh." Vid frågestunden redovisade näringsminister i anförande75 rörande : "Fru talman! Låt mig än en gång säga att staten tar sitt ägaransvar på så vis att vi inte säljer ut vattenkraft för att köpa någon annan energi någon annanstans i världen. Det är väl ett tydligt svar. --- Än en gång. Vi tar ett ägaransvar. Ingenting säljs ut för att man någon annanstans ska köpa en energi som inte är lika miljövänlig. Vattenkraft och dess kraft är, om jag får använda det uttrycket, helig för regeringen." Statsrådets svar pekar mot två alternativ. Antingen agerar ledning i direkt strid med ägaren staten när man säljer ut svensk vattenkraft eller också vilseleder statsrådet i sitt svar. Vad avser statsrådet göra för att tillse att ledning inte agerar i strid med givna direktiv från ägaren staten?
fr · GO11654 · 2001-02-08 00:00:00 — Fråga 2000/01:654 av () till näringsminister om resurser till konsekvensanalyser I ett frågesvar, , skriver näringsministern att Simplexenheten övervakar numera att samtliga nya eller förändrade regelförslag som kan ha effekter av betydelse för småföretagare underställs en särskild konsekvensanalys. Enligt Simplexförordningen är myndigheterna skyldiga att , före , rapportera till regeringen om det gångna verksamhetsårets arbete med särskilda konsekvensanalyser. I regeringens skrivelse, 1999/2000:148, framgår det att av 77 myndigheter har 31 myndigheter rapporterat om sitt arbete med särskild konsekvensanalys enligt Simplexförordningen. Totalt har, enligt regeringens bedömning, endast åtta myndigheter tydligt rapporterat om utförda särskilda konsekvensanalyser. Vilka extra resurser har näringsministern ställt till myndigheternas och Simplexenhetens förfogande för att stötta och kontrollera myndigheterna i deras arbete med att genomföra konsekvensanalyser?
fr · GO11655 · 2001-02-08 00:00:00 — Fråga 2000/01:655 av () till näringsminister om OECD-granskning Näringsministern skriver med anledning av undertecknads fråga om när ansökan till för en oberoende granskning av det svenska regelförenklingsarbetet kommer att göras: "kommer att ansöka till om att vara ett av de fyra länder som studeras /2003. Beslut är att vänta i slutet av detta år". Det framgår inte av frågesvaret huruvida den svenska ansökan redan gjorts. Ju snabbare lämnar in sin ansökan desto säkrare kan vi vara på att komma "först i kön" bland övriga medlemsländer. Ansökan borde således lämnas in . När kommer ansökan om en oberoende granskning av det svenska regelförenklingsarbetet att sändas till ?
fr · GO11656 · 2001-02-08 00:00:00 — Fråga 2000/01:656 av () till statsrådet om sambandet mellan regionalpolitik och boende I den regionalpolitiska utredningen redovisas en rapport om hur befolkningsunderlaget kommer att utvecklas framåt i tiden. I fokus för rapporten står de kommuner där befolkningen minskar med . Det finns ett 40-tal allmännyttiga bostadsföretag i dessa kommuner. , de allmännyttiga bostadsföretagens intresseorganisation, har gjort beräkningar för vad som kommer att hända i dessa företag ekonomiskt. Kostnaderna för 29 av företagen i samband med hyresförluster, nedskrivningar och rivningar av bostäder beräknas uppgå till ca . Detta kan leda till stora problem när det gäller att upprätthålla kvaliteten i vård, skola och omsorg i dessa kommuner. Den regionalpolitiska utredningen tar inte upp boendefrågan i sina utredningsförslag, men den är naturligtvis ett viktigt inslag i frågor som berör regionala förhållanden. Min fråga till ministern blir då följande: På vilket sätt kommer bostadsproblematiken i dessa utsatta kommuner att påverka den kommande regionpolitiken?
fr · GO11657 · 2001-02-09 00:00:00 — Fråga 2000/01:657 av () till utrikesminister om president abortpolitik president har tagit initiativ till att stoppa alla bidrag som går till organisationer som arbetar med abortrådgivning eller erbjuder aborter utomlands. Detta beslut drabbar tyngst redan utsatta flickor och kvinnor. Tillvägagångssättet urholkar även möjligheterna för frivilliga organisationer att tala fritt och arbeta med känsliga frågor såsom ungas sexualitet och det viktiga förebyggande arbetet. De mest fattiga och utsatta flickorna och kvinnorna, de som är mest utsatta för sexuellt våld, har minst tillgång till preventivmedel och sexualupplysning. Inget tyder på att ett förbud mot aborter minskar antalet aborter men vi vet att den politik president förespråkar leder till riskfyllda aborter som ofta skadar kvinnan, ibland så svårt att hon avlider. Kvinnor har rätt till sexuell och reproduktiv hälsovård. Det bokstavligt talat livsviktiga förebyggande arbetet mot hiv/aids måste också bedrivas i ett helhetsperspektiv där preventivmedelsrådgivning har en självklar plats. Det är viktigt att tar upp frågan om den politik som president förespråkar med företrädare för . Min fråga är om utrikesminister vidtagit någon åtgärd med anledning av den abortpolitik som president för.
fr · GO11658 · 2001-02-08 00:00:00 — Fråga 2000/01:658 av () till jordbruksminister om tjuvfiske i har ett betydande tjuvfiske pågått i och . Med tanke på framtida fiskbestånd anser jag det vara mycket angeläget att fiskekvoterna bevaras. Svensk kustbevakning har gjort betydande insatser , men krävs utökade insatser. Eftersom det är förbjudet att fiska torsk i från oroas jag över att torskbeståndet i kan komma att försvagas så pass att torsken dör ut. I finns ett miljöskyddsfartyg, utrustat med snabbåt, därtill ett större kustbevakningsfartyg. Dessa fartyg är effektiva men alltför få och hinner därför inte fram . För att stoppa tjuvfisket måste personal se gärningen med egna ögon. Det räcker alltså inte med radarövervakning. Flygplatsen skulle kunna vara en resurs. Helikoptrarna är effektiva och kan användas vid övervakning och vid olyckor i regionen. Det är viktigt för ekologi att djurlivets fortbestånd garanteras. Fiskerinäringens framtid är nu hotad. För att möjliggöra en nödvändig övervakning av de norra delarna av måste tilldelas utökade resurser. Vilka åtgärder avser ministern vidta för att stoppa tjuvfisket och bevara fiskebeståndet i ?
fr · GO11659 · 2001-02-09 00:00:00 — Fråga 2000/01:659 av () till finansminister om friskvård På de allra flesta arbetsplatser arbetar man aktivt för att alla medarbetare ska må bra både fysiskt och psykiskt. I friskvård ingår motion och träning som en viktig del av de förebyggande åtgärderna, men i den stressade tid vi lever i borde också andra aktiviteter kunna övervägas. På exempelvis världs IT högkvarter i som jag besökte härförleden sitter personalen långa perioder framför datorer och man blir ofta stel i nacke och axlar. En annan del av problematiken är att arbetet ofta kan vara stressigt. För att förebygga ohälsa och stressrelaterade problem och öka välbefinnandet för personalen har man från företagets sida velat införa massage som en del av friskvården. Men dagens skatteregler medger inte att man erbjuder massage på betald arbetstid. Det måste gå så långt att den anställde har värk eller annat symtom för att det inte ska förmånsbeskattas. Hur tänker finansministern agera för att också andra former av friskvård som kan ha en positiv inverkan för att motverka stress, exempelvis massage, ska kunna omfattas av de skatteregler som gäller förebyggande friskvård?
fr · GO11660 · 2001-02-09 00:00:00 — Fråga 2000/01:660 av () till finansminister om ekonomiskt stöd till avsattes till stöd för arbetet med spelberoendeproblematiken. Den största delen gick till forskning och till en hjälptelefon för spelberoende och deras anhöriga. bildades och tilldelades i fjol 100000kr. utbetalades ytterligare ca 300000kr till olika projekt. har spelproblematiken uppmärksammats rejält i medierna. Det är positivt att problematiken belyses men resulterar också i att alltfler människor tar kontakt med de spelberoendes riksförbunds lokalföreningar och att fler nyttjar hjälptelefonen för spelberoende. Det finns åtta lokalföreningar inom riksförbundet och efterfrågan på hjälp från både spelare och anhöriga är stor. Trycket ökar nu markant på förbundets resurspersoner som bedriver ett ansvarsfullt ideellt arbete. Larmrapporterna om att automatspelen attraherar allt yngre personer uppmärksammas och är också något som lokalföreningarna vittnar om. Detta talar mycket starkt för vikten av att det förebyggande arbetet bland ungdomar måste prioriteras. Konsekvenserna av ett ökat utbud av spel tillsammans med att de blir allt snabbare har medfört att medelåldern bland de som söker hjälp har sjunkit. tog det att utveckla ett spelberoende och de bortspelade beloppen var mindre. kontaktar 17@18-åringar lokalföreningarna i ett läge då de spelat bort mycket stora belopp. Enligt uppgift från har staten avsatt för arbetet med spelberoende, detta innebär en minskning med jämfört med . Hur tänker finansministern agera för att öka det ekonomiska stödet till det praktiska arbete som bedrivs inom de spelberoendes riksförbund i ett läge då behoven av hjälp och stöd ökar dramatiskt?
fr · GO11661 · 2001-02-09 00:00:00 — Fråga 2000/01:661 av () till statsrådet om studentbostäder Möjligheten att få en studentbostad har försvårats då ett ökat antal studieplatser vid de högre utbildningarna inte har motsvarats av ett ökat antal studentbostäder. har kön för att få en studentbostad fördubblats enligt en undersökning av (). Värst är läget i , och /där nya studenter får vänta på att få en studentbostad. Ofta innebär det otrygga villkor, att studenter hyr i andra hand, flera flyttningar och tillfälliga bostäder, dvs. mindre trygghet och en mer ansträngd ekonomi för studenterna. finns det ett investeringsbidrag på 400 miljoner som ska ge 10000 nya studentbostäder. Stödet utnyttjas dock inte fullt ut. Problemet är att pengarna inte räcker till då nybyggnationer är så dyra och då det är viktigt att hålla nere hyresnivåerna för studentboende. Vad avser ministern vidta för åtgärder för att förbättra bostadssituationen för studenter?
fr · GO11662 · 2001-02-09 00:00:00 — Fråga 2000/01:662 av () till statsrådet om statligt grundbidrag till ungdomsorganisationer har gått sedan överlämnade rapporten till förändrade bidragsregler till regeringen. Tiden borde varit tillräcklig för att arbeta fram konkreta förslag. I stället avser regeringen att återkomma 2002 vilket gör att slutsatsen än en gång blir att ungdomsverksamhet inte är ett prioriterat område för regeringen, trots ett antal uppenbara brister: Bidragsreglerna är olika beroende på om man är handikapp-, invandrar-, religiös eller "vanlig" . Det finns frågetecken kring om bara betalande medlem ska räknas vid bidragsunderlaget, dvs. är det avgiften till föreningen som är det avgörande kriteriet? Förordningen är tydlig vad gäller att ungdomsbidrag ska ges till självständiga ungdomsorganisationer och inte till generationsövergripande organisationer som bedriver ungdomsverksamhet. Ska staten tvinga fram självständiga organisationer för att dessa ska bli bidragsberättigade, eller finns det ett värde i att bibehålla generationsövergripande organisationer? har tidigare utförligt argumenterat varför regeringen skyndsamt borde återkomma med förslag till reviderade regler som tar hänsyn till olika organisationers arbetsformer, inte minst de som arbetar generationsövergripande. Vad avser statsrådet göra för att underlätta den statliga grundbidragshanteringen vad gäller ungdomsorganisationer?
fr · GO11663 · 2001-02-09 00:00:00 — Fråga 2000/01:663 av () till näringsminister om järnvägstrafiken till och från goda utveckling riskerar att brytas om inte resmöjligheterna förbättras avsevärt. Det måste finnas väl fungerande järnvägsförbindelser med resten av landet. kommer flera besked om försämringar i tågtrafiken. Blekinge kustbana skulle elektrifieras enligt löfte från regeringen, men säger sig sakna medel för detta. mellan och är en s.k. olönsam sträcka och trafiken på Kust-till-kustbanan upphandlas av Rikstrafiken. En upprustning av sträckan har stått på tur men skjuts . X2-tågen mellan och har ersatts med dieseldrivna motorvagnar som är obekväma och har dålig standard. De nya, utlovade eltågen, lär flyttas till , enligt beslut av Rikstrafiken. Mellan och , finns en direktförbindelse med X2000. Sedan avgången tidigarelades till blev resenärerna färre och SJ beslutade därmed att lägga ned direktförbindelsen på denna sträcka. Denna negativa spiral för järnvägen gör att allt färre vill resa på detta sätt, möjligheterna till arbets- och studiependling minskar och nya företag tvekar att etablera sig. Vad avser ministern göra för att skapa möjlighet för en fungerande järnvägstrafik i ?
fr · GO11664 · 2001-02-09 00:00:00 — Fråga 2000/01:664 av () till statsminister om antisemitiskt konstnärskap Statsministern har förtjänstfullt arbetat med att lyfta frågan om ohyggligheter, inte minst i form av konferensen om Förintelsen. ses som ett föregångsland på det området. Det väcker då stark förvåning då en konstnär som knyter an till den antisemitiska traditionen från Hitlertiden, belönas med statlig inkomstgaranti. Det torde ju, inte minst i alla de länder som deltog i senaste , ge ett egendomligt intryck att samma land som gör en sådan kraftfull manifestation mot antisemitism, med statliga pengar belönar det som man i konferensen starkt tar avstånd till. Statsministern har sagt sig inte ha möjlighet att stoppa belöningen. Vilka initiativ avser statsministern vidta för att inte något liknande ska inträffa ?
fr · GO11665 · 2001-02-09 00:00:00 — Fråga 2000/01:665 av tredje vice talman () till statsrådet om sista länken-bestämmelsen Muzafera Behaderovic är en allvarligt sjuk 61-årig kvinna, både fysiskt och psykiskt. I det senaste läkarintyget fastslås det av en överläkare i medicin att en avvisning kan innebära fara för Muzaferas liv. Dessutom har Muzafera varit inlagd för psykiatrisk vård. Hon har försökt att begå självmord. kom polisen och hämtade henne. I har Muzafera en son, sonhustru och två barnbarn, . I har hon ingen. Att det skett ett regimskifte i och i påverkar inte Muzaferas situation. Landets ekonomi är i stort sett ruinerad. finns det hundratusentals flyktingar som behöver ekonomiskt bistånd i och var tredje serb lever på per dag. Att tro att en sjuk, ensamstående äldre kvinna ska kunna få den vård och det stöd hon behöver i dagens är inte realistiskt. Sedan den socialdemokratiska regeringen tog bort den s.k. sista länken-bestämmelsen i utlänningslagen har exempel som ovanstående inträffat gång på gång. Det är djupt smärtsamt varje gång det händer och det är ovärdigt vårt välfärdssamhälle. Vi kristdemokrater motsatte oss med kraft förändringen och har framhärdat i kravet att sista länken-bestämmelsen ska återinföras i lagen. Det behöver inte utredas, utan kan genomföras utan dröjsmål. Är regeringen beredd att återinföra sista länken-bestämmelsen i utlänningslagen?
fr · GO11666 · 2001-02-12 00:00:00 — Fråga 2000/01:666 av () till justitieminister om expropriationslagens ersättningsregler Ersättningsreglerna i expropriationslagen bygger på tanken att expropriation ska kosta så lite som möjligt för samhället. Vid lagens tillkomst betraktades infrastruktur främst som en samhällsservice som kom alla till godo. Bakom dagens utbyggnad av infrastruktur ligger emellertid även starka privatekonomiska intressen. Expropriationslagen är inte anpassad till denna utveckling. Det är därför angeläget och hög tid att se över ersättningsreglerna vid expropriation, som måste erbjuda generösare ersättning till markägare. Mot bakgrund av att det i verksamhetsplan för angavs att det under det året skulle göras en analys av lämpligheten av expropriationslagens ersättningsregler, när det gäller expropriationsföretag med kommersiell natur, ställde jag en fråga till dåvarande justitieministern om när analysen kommer att påbörjas och när resultat och slutsatser kan beräknas föreligga. I svar uppgavs att ärendet var under beredning i samt att det inte var möjligt att då säga när resultat och slutsatser kan föreligga. I bostadsutskottets betänkande 2000/01:BOU04 uppges att utskottet har erfarit att den sagda analysen påbörjats inom . Med anledning härav vill jag fråga justitieministern följande: Hur långt har analysen kommit och vilka former har den tagit sig samt när beräknas resultat och slutsatser föreligga?
fr · GO11667 · 2001-02-12 00:00:00 — Fråga 2000/01:667 av (m) till statsrådet om debiteringsrutiner hos RFV Det s.k. utvecklingsprogrammet är tänkt att förse landets försäkringskassor med ett modernt IT-baserat handläggarstöd i administrationen av de olika förmånsslagen. , , är systemägare och fakturerar försäkringskassorna efterhand kostnader för programleveranser, utvecklingsarbete m.m. Markanta förseningar i leveransåtaganden är redan ett faktum. Det förekommer att handskrivna, ospecificerade fakturor på mångmiljonbelopp ställs ut. Den ordningen är givetvis inte acceptabel av flera skäl. Avser statsrådet göra en översyn av direktiven till RFV i syfte att effektivisera debiteringsrutinerna?
fr · GO11668 · 2001-02-12 00:00:00 — Fråga 2000/01:668 av (m) till miljöminister om miljöregler kring vindkraftverk Den tekniska utvecklingen ser ut att ha sprungit förbi allmänna råd beträffande vad som ska iakttas vid anläggande av vindkraftverk. kunde man knappast föreställa sig att vindkrafttornen skulle sträcka sig högre än 30@40 meter ovan jord. tillåter tekniken och kanske mer än så för t.ex. industriella vindkraftverk. Detta får givetvis olika konsekvenser för den kringliggande boende- och närmiljön med avseende på bl.a. buller- och skuggbildning, säkerhetsavstånd, landskapsestetiska hänsyn m.m. Med tanke på att påstås arbeta med en översyn av de allmänna råden bl.a. mot bakgrund av den tekniska utvecklingen, borde man möjligen, självpåtaget, förhålla sig litet avvaktande i de kommuner där bygglovsansökningar gällande industriella vindkraftverk ligger för prövning. Vilka åtgärder avser miljöministern vidta för att värna de olika värden som redovisats ovan, som riskerar att hotas vid en alltför hårdhänt exploatering av vindkraftverk?
fr · GO11669 · 2001-02-12 00:00:00 — Fråga 2000/01:669 av () till finansminister om friskvård betald av arbetsgivaren kan vi se en positiv utveckling bland många arbetsgivare vad gäller personalfriskvård. På en del håll satsar man på egna anläggningar. I de fall där personalstyrkan är mindre erbjuds de anställda möjlighet att på arbetsgivarens bekostnad besöka externa friskvårdsanläggningar. Reglerna för förmånsbeskattning är i detta avseende inte enkla att tolka. Ett utredningsförslag lades fram . har emellertid inte lagt fram någon proposition till i frågan. Det finns starka folkhälsoskäl att uppmuntra personalfriskvård. Därför måste skattereglerna utformas så att förutsättningarna är desamma mellan arbetsgivare med egna friskvårdsanläggningar och dem som låter sin personal gå till externa anläggningar, dels bör det göras klart att en rimlig årsavgift bör ligga inom ramen det skattefria området. Vilka åtgärder avser finansministern att vidta för att skattereglerna på detta område ska uppmuntra till skattefri personalfriskvård, som reglerna blir enkla och förutsägbara?