ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
frs · GO121169 · 2001-05-16 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:1169 om miljömässigt hållbar utveckling inom transportsektorn har frågat om miljöministern kommer att presentera en europeisk strategi för miljömässigt hållbar utveckling inom transportsektorn vid den 15@16 juni. Arbetsfördelningen i regeringen är sådan att det är jag som ska svara på frågan. Miljöfrågorna har som tidigare framgått hög prioritet från det svenska ordförandeskapets sida. Inom transportsektorn har vi bl.a. följt upp och gjort en översyn av den strategi för integrering av miljö och hållbar utveckling i transportpolitiken som antogs under det finska ordförandeskapet. Ett resultat av denna uppföljning är den resolution om integrering av miljö och hållbar utveckling i transportpolitiken som jag och mina kolleger i transport- och teleministerrådet antog . Resolutionen kommer att utgöra ett viktigt underlag till den strategi för hållbar utveckling inom EU som ska anta vid sitt möte i . Resolutionen betonar att integrering av miljöhänsyn kan ske så att det skapar nya affärsmöjligheter, stimulerar ekonomisk tillväxt och bidrar till att nya arbetstillfällen skapas. Min ambition är självklart också att vi ska kunna leda utvecklingen i denna riktning.
frs · GO121170 · 2001-05-21 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:1170 om den svenska hanteringen av pilotprojektsdispenser har frågat miljöministern om statsrådet, med anledning av en dom i förstainstansrätten rörande och den franska staten i mål nr T-184/97, tänker förändra den svenska hanteringen av pilotprojektsdispenser. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på frågan. anför att det finns tydliga paralleller mellan Förstainstansrättens dom och den volymmässigt största svenska skattedispensen i fråga om alternativa drivmedel. Skattedispensen gäller för etanol från Agroetanol AB:s invigda fabrik i och upphör om såvida den inte förnyas. För att stimulera en fortsatt introduktion av alternativa drivmedel, dvs. andra drivmedel än bensin och diesel, avser regeringen att fastlägga en strategi för hur skattenedsättning för dessa drivmedel ska ske. Strategin ska bygga på i förväg särskilt uppställda kriterier, såsom att de aktuella projekten ska avse teknologisk utveckling och resultera i processer eller produkter som är miljövänliga alternativ till konventionella drivmedel. Nedsättningarna ska ske genom en begränsning av det sammanlagda uttaget av energi- och koldioxidskatt. De ska på ett kostnadseffektivt sätt bidra till ökad miljönytta och till samhällsekonomiskt effektiva lösningar på området. I första hand bör strategin tillämpas för kalenderåren 2002@2006. Erfarenheterna av nedsättningen bör löpande följas upp och också bli föremål för en samlad och bred utvärdering . Det finns två alternativa vägar att medge undantag. Det första alternativet är att använda sig av mineraloljedirektivets bestämmelser om pilotprojekt som återfinns i lagen om skatt på energi. Det andra är möjligheten till s.k. 8.4-undantag enligt samma EG-direktiv. Den fortsatta analysen får visa vilket förfarande som kan anses vara mest lämpligt att använda för beviljandet av skattenedsättning för alternativa drivmedel. Oavsett vilket alternativ som väljs aktualiseras en prövning enligt , vilket innebär att programmet för skattelättnad ska anmälas till för granskning. Eftersom arbete nu pågår inom med att ta fram en strategi för behandlingen av alternativa drivmedel är jag inte beredd att vidare ta upp frågan.
frs · GO121171 · 2001-05-21 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:1171 om svensk strategi för förnybara drivmedel har frågat miljöministern om statsrådet tänker presentera en svensk strategi för förnybara drivmedel . Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på frågan. anför att det i vårpropositionen 2001 meddelas att en svensk strategi för alternativa drivmedel ska tas fram . I vårpropositionen anges i huvudsak följande. För att stimulera en fortsatt introduktion av alternativa drivmedel, dvs. andra drivmedel än bensin och diesel, avser regeringen att fastlägga en strategi för hur skattenedsättning för dessa drivmedel ska ske. Strategin ska bygga på i förväg särskilt uppställda kriterier, såsom att de aktuella projekten ska avse teknologisk utveckling och resultera i processer eller produkter som är miljövänliga alternativ till konventionella drivmedel. Nedsättningarna ska ske genom en begränsning av det sammanlagda uttaget av energi- och koldioxidskatt. De ska på ett kostnadseffektivt sätt bidra till ökad miljönytta och till samhällsekonomiskt effektiva lösningar på området. I första hand bör strategin tillämpas för kalenderåren 2002@2006. Erfarenheterna av nedsättningen bör löpande följas upp och också bli föremål för en samlad och bred utvärdering . pågår arbetet inom med att ta fram denna strategi. Regeringen har således för avsikt att kunna fastlägga en strategi för hur skattenedsättning för de alternativa drivmedlen ska ske.
frs · GO121172 · 2001-05-16 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:1172 om miljöprövningen av väg E 6 har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att miljöprövningen av sträckan Torp@Håby genom ska vara klar för att väg E 6 ska kunna färdigställas . Det ärende som tar upp rör en ansökan från om tillåtlighet enligt 17 kap. avseende ny sträckning av väg E 6 mellan Torp och Håby. Ärendet kom in till . har därefter begärt kompletteringar av och . kom in med kompletterande material . Ärendet bereds nu inom . Det ska förstås, som alla andra ärenden, handläggas så att rättssäkerheten upprätthålls och så snabbt som möjligt. Jag kan inte i övrigt kommentera ett enskilt förvaltningsärende.
frs · GO121173 · 2001-05-16 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:1173 om skydd för tumlaren har frågat om miljöministern, mot bakgrund av miljöorganisationernas anmälan, avser att utarbeta ett system för beräkning av omfattningen av bifångster av tumlare i syfte att minska bifångsterna. Arbetet i regeringen är så fördelat att det ankommer på mig att besvara frågan. Tumlaren är den enda valarten som regelbundet förekommer i svenska vatten. Dess utbredning begränsar sig till norra hemisfären med skilda bestånd i , och . Tumlare förekommer såväl i som i . Enligt jaktlagen är tumlare fridlysta i . Det finns bestämmelser om att vilt av vissa arter, bl.a. valar som omhändertas, påträffas döda eller dödas, tillfaller staten och vidare anges vilka uppgifter som ska rapporteras samt att anmälan ska göras till polisen. En lättillgänglig informationsskrift har utarbetats om detta. Under perioden 1997@2000 har rapporterats in 10@15 strandade tumlare vid den svenska och 2@3 tumlare vid ostkusten. Det nationella system som finns för att följa upp oavsiktliga bifångster av tumlare är via fiskeloggböckerna. Det finns krav på att dessa loggböcker ska lämnas in. får information från samtliga fiskefartyg men också från fiskebåtar kortare än 10 m. Några tumlare har inte rapporterats som bifångster . Det svenska systemet kan medföra osäkerhet om att uppgifterna är fullständiga. Ett annat system skulle därför kunna vara att utarbeta en metod för oberoende observatörer ombord på fiskefartygen. Men det finns praktiska svårigheter med ett sådant system. De fartyg som löper störst risk att få bifångster av tumlare utgörs av ett stort antal mindre, ca 1 500 fiskefartyg, med 1@2 man ombord. Sannolikheten för att observera en bifångst är dessutom mycket låg, speciellt i . För att nå en rimlig observationstäckning krävs därför flera hundra observatörer, kontinuerligt , för vilket det inte finns resurser. Såväl den internationella valfångstkonventionen som internationella avtal om skydd av småvalar i och , Ascobans (Agreement on the Conservation of Small Cetaceans of the Baltic and North Seas), rekommenderar att den årliga bifångstdödligheten av småvalar ska underskrida av populationen. För hotade bestånd krävs ytterligare restriktioner. Den vetenskapliga kunskapen om hur många tumlare som fångas i är relativt god. har presenterat en nationell handlingsplan för att minimera de oavsiktliga bifångsterna. I , och råder det stor osäkerhet om såväl antalet tumlare som nivån på bifångsterna. Det pågår en vetenskaplig diskussion om behovet av eventuella bevarandeåtgärder och återuppbyggnadsplaner för berörda länder. Men jag delar oron för det hot som tumlaren utsätts för i svenska vatten. Detta är bakgrunden till att regeringen i propositionen Svenska miljömål @ delmål och åtgärdsstrategier, som lades , föreslagit att det svenska delmålet ska skärpas så att de årliga totala bifångsterna av däggdjur ska uppgå till maximalt av respektive bestånd . Den huvudsakliga vägen för att minska bifångsterna är att utveckla selektiva redskap. I detta sammanhang är det viktigt att belysa effekterna av fiske med drivgarn.
frs · GO121174 · 2001-05-16 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:1174 om kroniskt obstruktiv lungsjukdom har frågat mig om jag kommer att föreslå regeländringar så att dessa människors kostnader för en i grunden medicinsk åtgärd kan falla in under högkostnadsskyddet eller bli avdragsgilla i deklarationen. Förbrukningsartiklar som behövs för att tillföra kroppen ett läkemedel tillhandahålls kostnadsfritt om de på grund av sjukdom förskrivs av läkare eller tandläkare eller av någon annan som förklarat behörig därtill. Ersättning för ökad elkostnad vid användning av eldriven oxygenkoncentrator ingår inte i högkostnadsskyddet för läkemedel. Förslag om ett förändrat förmånssystem för läkemedel har lagts fram av den s.k. i dess betänkande Den nya läkemedelsförmånen (SOU 2000:86). Ersättning för sådana kostnader som nämner har inte behandlats av utredningen och regeringen har inte heller för avsikt att lägga fram något sådant förslag. Proposition med anledning av betänkandet ska enligt planerna läggas fram för .
frs · GO121175 · 2001-05-16 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:1175 om stärkt meddelarskydd () har frågat mig om jag avser att vidta några åtgärder för att främja öppenhet och offentlig debatt på arbetsplatserna. Han talar därvid om rapporter i medier om hur anställda tystas eller inte vågar uttrycka kritiska åsikter. Liksom anser jag att yttrande- och meddelarfriheten enligt tryckfrihetsförordningen och yttrandefrihetsgrundlagen är grundläggande för bevarandet av demokratin och att yttrande- och meddelarfrihet har betydelse för effektiviteten på arbetsplatserna. När det gäller den yttrande- och meddelarfrihet samt öppenhet som avses i tryckfrihetsförordningen och yttrandefrihetsgrundlagen har jag i första hand arbetat på tre fronter: 1.När det gäller offentliganställdas yttrande- och meddelarfrihet samt offentlighetsprincipen inom det allmänna finns det redan i huvudsak ändamålsenliga regler. Det som kan brista ibland är kunskapen om och respekten för reglerna. Det måste man möta med information, utbildning och opinionsbildning. Jag har därför för dessa ändamål låtit starta under ledning av ett offentlighetsråd. Offentlighetsprincipen har också setts över främst med hänsyn till den nya tekniken, och jag kommer att ta ställning till Offentlighets- och sekretesskommitténs förslag i den delen (SOU 2001:3) när remisstiden gått ut. 2.På den privata sidan gäller som huvudregel inte samma offentlighetsregler som inom det allmänna. Privatanställda har vidare inte heller samma skydd som offentliganställda mot åtgärder från sin arbetsgivare när de utnyttjar den yttrande- och meddelarfrihet som avses i tryckfrihetsförordningen och yttrandefrihetsgrundlagen. Här kan det alltså finnas anledning att se om det behövs regler för att förstärka rättigheterna. Jag har därför låtit utreda frågan om yttrandefrihet för privatanställda. Utredaren har kommit med ett förslag till en lag om skydd för privatanställdas yttrandefrihet (Ds 2001:9) som jag kommer att ta ställning till när remisstiden gått ut. Vidare har jag gett i uppdrag att föreslå åtgärder som kan stärka den medborgerliga insynen i kommunalt delägda företag, kommunala entreprenader och andra alternativa drift- och samverkansformer. Kommittén väntas lämna ett betänkande . 3.För att förstärka och trygga den svenska offentligheten och yttrande- och meddelarfriheten på lång sikt är det av betydelse att vi kan få gehör för svenska synsätt inom EU. I den delen har jag och mina medarbetare arbetat hårt under det svenska ordförandeskapet i EU, och vi har glädjande nog lyckats uppnå enighet om förbättrade offentlighetsregler inom EU. Avslutningsvis vill jag nämna att har gett regeringen i uppdrag att utreda frågan om rätt till politisk information och opinionsbildning på arbetsplatsen (rskr. 2000/01:145). Svaret på fråga är alltså, ja. Självfallet ska vi vidta åtgärder för att främja öppenhet och yttrandefrihet på arbetsplatserna.
frs · GO121176 · 2001-05-17 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:1176 om nedsättning av arbetsgivaravgifterna i stödområde A har frågat mig om jag är beredd att medverka till att regeringen ändrar sin nuvarande inställning och medger nedsättning av socialavgifter. beslutade att inte godkänna stödformen nedsatta socialavgifter. Regeringen har lagt ned mycket arbete för att behålla stödformen. Jag har bl.a. personligen haft överläggningar med den ansvarige kommissionären och argumenterat för ett godkännande. Regeringen har tidigare uttalat att, om ett negativt beslut skulle bli resultatet av prövningen, ska regeringen föreslå åtgärder som på andra sätt förbättrar förutsättningarna för näringslivet i de områden som tidigare haft nedsatta socialavgifter. Regeringen vidtar därför bl.a. särskilda åtgärder för att företag i regionalpolitiskt prioriterade regioner ska få tillgång till modern informationsteknik till konkurrenskraftiga priser. Regeringen har vidare givit Verket för näringslivsutveckling i uppdrag att utarbeta ett särskilt program för att främja användningen av modern informationsteknik, för att förbättra förutsättningarna för näringslivet i främst de områden som har haft nedsatta socialavgifter. Jag bedömer att ökad användning av denna teknik kommer att bli av stor betydelse för de flesta företag, särskilt i de områden där de har geografiska lägesnackdelar, t.ex. långa avstånd till marknaden. Den regionalpolitiska utredningen har i sitt betänkande föreslagit en kraftig utvidgning av stödformen nedsatta socialavgifter. Förslaget är en generell nedsättning av sociala avgifter för företag med högst 50 anställda i stödområde A. En nedsättning av denna storleksordning inom ramen för kommissionens regler om försumbart stöd skulle dock högst kunna omfatta ca 10 personer per företag. Inom dessa regler är inte heller vissa näringar stödberättigade: kol- och stål-, jordbruks- och fiske- samt transportsektorerna. Den föreslagna stödformen är även problematisk från andra synpunkter. Den skulle bl.a. också innebära att företag som får nedsättning inte utan vidare skulle kunna få vissa andra viktiga företagsstöd, t.ex. landsbygdsstöd. Även denna stödform ryms nämligen, tillsammans med ett antal andra företagsfrämjande åtgärder, inom ramen för försumbart stöd. Den ojämna utvecklingen mellan olika delar av riskerar att skapa ökade klyftor mellan människor och regioner och i förlängningen därmed både tillväxt- och välfärdsproblem. Regeringen anser att hela landets resurser ska tas till vara på ett sätt som främjar den sammanlagda tillväxten. avser regeringen att lägga fram en proposition om en förnyad regionalpolitik för hela landet. kan jag inte uttala mig om vilka förslag regeringen kommer att lägga.
frs · GO121177 · 2001-05-10 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:1177 om receptförskrivningsrätt för pensionerade läkare har frågat mig om jag avser att begränsa den fria förskrivningsrätten för pensionerade läkare. Av tradition har i vårt land legitimerade läkare en fri förskrivningsrätt av läkemedel. Varje läkare kan förskriva läkemedel utan annan begränsning än den som gäller för andra behandlingsformer. En av regeringen utsedd särskild utredare, förre överdirektören vid , lämnade betänkandet Den nya läkemedelsförmånen (SOU 2000:86) till regeringen. I betänkandet lämnas förslag till förändringar inom läkemedelsområdet, bl.a. har den fria förskrivningsrätten och arbetsplatskoder utretts. Betänkandet bereds inom och avsikten är att lägga fram en proposition inför .
frs · GO121178 · 2001-05-16 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:1178 om kommunernas självbestämmande har frågat statsrådet vilka åtgärder han planerar att vidta för att den statliga detaljregleringen och detaljfinansieringen av kommunerna inte ska påverka den representativa demokratin. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det ankommer på mig att besvara frågan. Den kommunala självstyrelsen är en omistlig del av den svenska folkstyrelsen. Genom den kommunala självstyrelsen ges medlemmarna i en kommun eller ett landsting möjlighet att självständigt besluta i lokala angelägenheter. menar att staten tagit över så mycket av målstyrningen, bidragsgivandet och utvärderandet av de kommunala verksamheterna, att de kommunala förtroendevaldas roll i huvudsak endast blivit att konfirmera på nationell nivå fattade beslut. Jag delar inte denna syn. Kommuner och landsting har en mycket stor frihet att självständigt prioritera inom ramen för de generella statsbidragen. De förtroendevalda har därför fortfarande ett mycket stort handlingsutrymme att agera inom. I internationell jämförelse är den svenska kommunala självstyrelsen mycket omfattande. Från regeringens sida är det en ständigt pågående strävan att försöka undvika onödig detaljreglering av den kommunala verksamheten. Detta är bl.a. motivet till att staten främst försöker styra genom generella mål för de kommunala verksamheterna. För att en målstyrning ska fungera fordras dock att det finns ett system för nationell uppföljning och utvärdering av politiken. I motsats till menar jag att det är viktigt att staten har ett väl fungerande system för utvärdering för att kunna undvika onödig detaljreglering. Regeringen ser det som mycket angeläget att värna och utveckla den kommunala representativa demokratin. (dir. 1999:98) har givits i uppdrag att bl.a. lämna förslag på hur den kommunala demokratin ska utvecklas. Kommittén kommer överlämna sitt betänkande. Jag avser att återkomma till med förslag på hur den lokala demokratin kan stärkas. Jag vill även nämna att regeringen har beslutat om en särskild utredning för att åstadkomma en tydligare och effektivare statlig tillsyn (Ju 2000:06). Utredningen ska kartlägga nuvarande former av tillsyn och lämna förslag på hur den statliga tillsynen kan bli bättre utformad. Detta arbete inbegriper således bl.a. tillsynen av kommuner och landsting.
frs · GO121179 · 2001-05-16 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:1179 om styrelser i statliga företag har frågat mig när jag avser tillämpa gällande riktlinjer vad gäller att utse styrelse i . Regeringen har ett stort ansvar att förvalta företagen med statligt ägande så professionellt som möjligt. Ett av de viktigaste verktyg för en ägare i en sådan förvaltning är styrelsenomineringar. Regeringens mål är att styrelserna ska innehålla hög kompetens anpassad till respektive bolags verksamhet, situation och framtida utmaningar. Själva nomineringen och tillsättningen av nya ledamöter föregås av en löpande dialog mellan bl.a. ansvarigt departement, styrelseordförande och eventuella andra delägare. Jag anser att regeringen tillämpar denna ordning för företagen med statligt ägande och att dessa företag därmed har kompetenta styrelser. Vår ambition är också att styrelseförändringar ska annonseras före bolagsstämman. För vissa typer av bolag är annonsering i tidningar före stämman obligatorisk. Så har också skett. För övriga bolag är givetvis ambitionen att före stämman annonsera styrelseförändringar. Jag tycker vi i allt väsentligt har lyckats väl i företag med statligt ägande.
frs · GO121180 · 2001-05-16 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:1180 om AB har frågat vilka planer jag har för att få ett effektivare bokningssystem för AB . Frågan ställs mot bakgrund av klagomål på långa kötider till kontrollbesiktningen. Först vill jag framhålla att jag anser det är av största vikt att kan upprätthålla en hög servicenivå till låga kostnader för sina tjänster. Därför har man infört ett nytt bokningssystem som syftar till att förbättra kundernas möjligheter att beställa tid. Det handlar om tre olika system med tillgänglighet dygnet runt . Bokning kan ske via Internet/hemsidan, via talsvar eller via telefon till kundtjänst (callcenter) med gemensamt telefonnummer. En stor andel bokar via Internet. Inställelseperioden för fordon med slutsiffra 5 har också ändrats från mars@juli till maj@september i syfte att minska den höga efterfrågan av besiktningstjänster och . drevs ett projekt där man i en försöksverksamhet via kallelsen till besiktning erbjöd kunder en förbokad tid. Utvärderingen av försöket har pekat på ett positivt resultat (accepterar tiden) och ett system med förbokad tid kommer i någon form att införas . driver dessutom ett antal projekt i syfte att förbättra lokaler och utrustning för att ytterligare förbättra besiktningsflödena och besiktningskvaliteten inom ramen för en låg besiktningsavgift. Enligt uppgift från har väntetidsläget förbättrats avsevärt jämfört . Den genomsnittliga väntetiden för hela landet är för personbilar och för lastbilar. Några områden har för tillfället långa väntetider. Det gäller , , och . Där genomförs åtgärder för att minska väntetiderna. I övriga områden är läget under kontroll. Om det visar sig att de vidtagna åtgärderna inte räcker till för att nå en acceptabel servicenivå bör bolaget naturligtvis vidta ytterligare åtgärder.
frs · GO121181 · 2001-05-28 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:1181 om tillgång till bredband till rimligt pris har frågat mig om vilka åtgärder jag tänker vidta för att förverkliga målet om bredband för alla till rimligt pris. Jag vill först erinra om den IT-politik och inriktningen av denna som lades fast i IT-propositionen, proposition 1999/2000:86. Regeringens bedömning enligt propositionen var bl.a. följande. Hushåll och företag i alla delar av bör få tillgång till IT-infrastruktur med hög överföringskapacitet. Detta ska i första hand ske i marknadens regi. Staten har dock ett övergripande ansvar att se till att IT-infrastruktur med hög överföringskapacitet finns tillgänglig i hela landet. Konkurrens, låga priser och en snabb utveckling främjas av att ett stort antal operatörer och IT-företag har möjlighet att nyttja näten. Konkurrensneutralitet och mångfald på näten ska främjas genom statliga insatser och regler. I enlighet med denna bedömning har ett antal åtgärder vidtagits. För att underlätta bredbandsutbyggnad i glesare bebyggelse har två olika stöd till kommunerna samt en skattereduktion till abonnenter för bredbandsanslutning utformats. Åtgärderna innebär att investeringskostnaden för kommuner och enskilda blir lägre. Vidare har fått i uppdrag att bygga ett öppet stomnät till landets kommunhuvudorter. Tillsammantaget ökas därigenom även förutsättningarna för konkurrens och därmed för lägre priser. pekar särskilt på de kraftiga prishöjningar på bredband som aviserats. Infrastrukturen är ännu under utbyggnad och de tjänster som den nya infrastrukturen avses för kommer successivt att öka. Det är för tidigt att säga något om vilket pris som kommer att etableras på . , och följer dock utvecklingen på denna marknad, bl.a. för att kunna gripa in om det uppstår monopoltendenser som kan leda till orimliga priser. Sammanfattningsvis är mitt svar att regeringens arbete fortsätter sitt arbete med att stimulera infrastrukturutbyggnaden, så att den får så stor spridning över landet som möjligt och att konkurrensen stimuleras. Därmed kan vi närma oss visionen bredband för alla till ett rimligt pris.