ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
frs · GO121666 · 2001-09-19 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:1666 om maxtaxan har frågat mig om vad jag avser att vidta för åtgärder för att kompensera de kommuner som väljer att införa maxtaxa i förskoleverksamheten och skolbarnsomsorgen. Bestämmelser om maxtaxan finns i förordningen (2001:160) om statsbidrag till kommuner som tillämpar maxtaxa inom förskoleverksamhet och skolbarnsomsorg. Enligt den förordningen ska () för varje bidragsår beräkna statsbidraget till kommunerna. I förordningen anges även hur denna beräkning ska utföras. SCB ska året före bidragsåret lämna uppgift till varje kommun om preliminärt statsbidrag. ska fastställa statsbidraget och lämna uppgift till kommunerna om slutligt bidrag. Till förordningen hör vissa övergångsbestämmelser som gäller . Syftet med övergångsbestämmelserna är att begränsa intäktsminskningen för de kommuner som erhåller ett statsbidrag för maxtaxan som inte fullt ut kompenserar det avgiftsbortfall som blir följden av de sänkta barnomsorgstaxorna. Enligt förordningen ska intäktsminskningen i en kommun begränsas till per innevånare respektive per innevånare . Begränsningen av intäktsminskningen finansieras genom att motsvarande begränsning av intäktsökningen görs för de kommuner som erhåller ett statsbidrag för maxtaxan som överstiger det beräknade avgiftsbortfallet. Intäktsökningen begränsas på motsvarande sätt till per innevånare respektive per innevånare . Fördelningen av statsbidraget för maxtaxan beräknas med barnsomsorgsmodellen i det kommunala kostnadsutjämningssystemet som grund. De preliminära beräkningarna för hur statsbidraget ska fördelas och framåt har varit kända och inga förändringar har gjorts i dessa. gäller de övergångsregler som beskrivits ovan. SCB har i uppdrag att beräkna hur statsbidraget ska fördelas . En preliminär beräkning presenterades av SCB . Enligt uppgift görs beräkningen om efter att vissa brister upptäcktes i den underliggande modellen. I den tidigare modellen tog SCB hänsyn till att avgiftsintäkter från enskilt driven förskoleverksamhet och skolbarnsomsorg inte alltid ingår i de uppgifter om avgiftsintäkter som kommunerna redovisar. I vissa fall ledde dock modellen till att avgiftsintäkterna i den enskilda verksamheten underskattades. I de nya preliminära beräkningar som SCB kommer att presentera kommer detta att justeras. Jag har erfarit att justeringen innebär att kommuner med hög andel enskilt driven verksamhet kommer att erhålla ett högre införandetillägg, alternativt ett lägre införandeavdrag, än vad de första beräkningarna visade. Detta medför inte några ökade kostnader för de berörda kommunerna. Jag utgår ifrån att beräkningarna kommer att bli korrekta efter att SCB har gjort erforderliga justeringar.
frs · GO121667 · 2001-09-20 00:00:00 — Meddelande om svar på fråga 2000/01:1667 Fråga 2000/01:1667 av () om utlovad översyn av utlänningslagen. Frågan kommer att besvaras . Svar på fråga 2000/01:1667 om utlovad översyn av utlänningslagen har frågat mig om när jag avser att låta en översyn med avseende på reglerna om uppehållstillstånd på grund av homosexualitet äga rum och i vilken form det kommer att ske. Som bakgrund till frågan uppger bl.a. att enligt statistik från har bestämmelserna om uppehållstillstånd till den som förföljs på grund av kön eller homosexualitet tillämpats mycket sällan. uppger att de nuvarande reglerna om uppehållstillstånd för den som förföljs på grund av homosexualitet behöver ses över och hon hänvisar till ett enskilt ärende. Som känner till är jag som statsråd förhindrad att kommentera enskilda asylärenden och hur de har handlagts hos utlänningsmyndigheterna. Den nuvarande svenska lagstiftningen med en särskild regel för skyddsbehövande som inte är flyktingar enligt , , tillkom bl.a. för att tillförsäkra skydd för homosexuella som förföljs. Bakgrunden var att det då var oklart om homosexuella och personer som förföljs på grund av sin könstillhörighet kunde innefattas i flyktingbegreppet som viss samhällsgrupp. I omnämns inte homosexuella uttryckligen bland de grupper som kan beviljas flyktingstatus. Jag vill emellertid betona att det , genom lagändring, inte är någon skillnad i skyddshänseende mellan dem som får uppehållstillstånd som skyddsbehövande i övrigt och dem som får flyktingförklaring. Den internationella rättsutvecklingen har enligt min mening tydligt gått i riktningen att innefatta homosexuella i flyktingbegreppet. Detta har bekräftats i förslag till direktiv om tolkningen av flyktingbegreppet i vilket förföljelse på grund av kön eller homosexualitet inbegripits i asylbegreppet. Kommissionens förslag ligger i linje med min egen syn. kommer i de kommande EU-förhandlingarna att arbeta aktivt för den föreslagna lösningen. Den nämnda utvecklingen har även bekräftats inom ramen för UNHCR:s globala konsultationer om tolkningen av . Tolkningen av med avseende på homosexuellas situation diskuteras också inom en av expertgrupper. deltar aktivt inom dessa och andra internationella fora för att de personer som riskerar förföljelse på grund av homosexualitet och könstillhörighet ska få sitt skyddsbehov tillgodosett. Ämnet är således av stor vikt på den nationella och internationella dagordningen. Det internationella samarbetet har kommit långt. Inför förhandlingarna om EU-direktivet räknar jag med att presentera hur vi ska kunna se över våra nationella bestämmelser. Då får vi också tillfälle att se närmare på hur praxis har utvecklats.
frs · GO121668 · 2001-09-20 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:1668 om att stoppa avvisningar av asylsökande på grund av homosexualitet har frågat mig om vilka åtgärder jag avser vidta för att stoppa alla avvisningar av personer som sökt asyl i på grund av sin homosexualitet. hänvisar till interpellationssvaret 2000/01:325 där jag uttalade att jag delar uppfattningen att den som på grund av sin homosexualitet känner välgrundad fruktan för förföljelse ska få en i och att det finns anledning att se närmare på gällande skyddsregler och deras tillämpning samt till frågesvaret 2000/01:1545 där jag uttalade mig på liknande sätt. Han finner det mycket anmärkningsvärt att en utlovad översyn av den aktuella lagstiftningen och dess tillämpning fortfarande inte har påbörjats. anser att alla avvisningar borde stoppas tills vi får en klarhet i hur lagstiftningen ska utformas och tillämpas. Han hävdar också att det är ohållbart att avvisa asylsökande till bl.a. där det @ med syftning på homosexualitet @ är förenligt med dödsstraff. argumenterar vidare kring ett enskilt ärende som uppmärksammats i medierna. Vad beträffar frågan om att se närmare på den nuvarande skyddsregeln för dem som förföljs på grund av homosexualitet eller könstillhörighet så hänvisar jag till mitt svar på riksdagsfråga 2000/01:1667. Beträffande situationen för homosexuella i och förutsättningarna för att få asyl eller uppehållstillstånd som skyddsbehövande i hänvisar jag till det interpellationssvar som nämnts ovan samt till mina tidigare svar på riksdagsfrågor i ämnet, bl.a. 1999/2000:1042 och 1999/2000:1333. Jag utgår från att utlänningsmyndigheterna följer lagstiftning och fastlagd praxis med hänsyn tagen till den aktuella situationen i de asylsökandes ursprungsländer i sin bedömning av de uppgifter som lämnas av de asylsökande och deras ombud. Myndigheterna har att kritiskt granska faktaunderlaget i varje enskilt ärende och varje ärende måste bedömas individuellt. Jag vill påminna om att och är självständiga myndigheter. Som statsråd är jag förhindrad att påverka enskilda asylärenden och handläggningen av dessa hos utlänningsmyndigheterna. Mitt svar till är att det inte är någon skillnad i skyddshänseende mellan dem som får uppehållstillstånd som skyddsbehövande i övrigt och dem som får flyktingförklaring. En person som på grund av sin homosexualitet känner välgrundad fruktan för förföljelse får alltså skydd i . En bedömning av skyddsbehoven måste göras i varje enskilt fall. Jag kan också nämna upplysningsvis att en ny ansökan om uppehållstillstånd har ingivits till i det ärende som refererar till. Utifrån de uppgifter som lämnats i ansökan har nämnden fattat beslut om att ställa in verkställigheten av sitt tidigare beslut om avvisning.
frs · GO121669 · 2001-09-18 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:1669 om armenier och kommunismen har frågat mig om jag avser vidta åtgärder för att klargöra hur många armenier som under l900-talet dog till följd av kommunismen. Det sovjetiska samhället utsatte sina egna medborgare för stora lidanden och många människor dog till följd av umbäranden, förföljelser och deportationer. Först i och med har det i viss utsträckning blivit möjligt för forskare att få ett grepp om de stora offer i form av mänskligt lidande och död som det sovjetiska systemet förorsakade. Ännu har det dock långt ifrån varit möjligt för forskarna att i detalj kartlägga och kvantifiera de fruktansvärda tragedier som utspelade sig inom ramen för det sovjetiska samhället. Frågorna om omfattningen av det förtryck, lidande och död som drabbade medborgarna i det sovjetiska samhället är i första hand en uppgift för den historiska forskningen att klarlägga. bör naturligtvis ryska myndigheter skapa förutsättningar för att en sådan kartläggning kan ske obehindrat.
frs · GO121670 · 2001-09-19 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:1670 om läkare med legitimation från land utanför EU/EES har frågat mig om jag avser att vidta några åtgärder för att jämställa läkare, utan svensk legitimation, från länder inom EU/EES med läkare från länder utanför EU/EES när det gäller krav för erhållande av svensk läkarlegitimation. Låt mig först säga att för att upprätthålla en hög kvalitet och patientsäkerhet i den svenska sjukvården måste det självklart ställas höga krav på alla de läkare som ges legitimation och därmed har rätt att arbeta här. Inom EU har man tagit fram minimikrav för vad läkarutbildningarna ska innehålla för att vara godkända. Det har således skett en granskning av utbildningarna och alla medlemsländernas läkarutbildningar uppfyller dessa minimikrav. Det pågår dessutom fortlöpande ett arbete med att säkerställa en hög standard på utbildningarna. När det gäller läkarutbildningarna som ges i länder utanför EU/EES så finns det stora variationer i kvalitet och innehåll. Man måste därför i varje enskilt fall göra en bedömning av utbildningen och hur den behöver kompletteras för att motsvara de svenska kraven. Av denna anledning ställs på dessa läkare bl.a. krav på att de genomgår medicinskt kunskapsprov eller provtjänstgöring beroende på erfarenhet m.m. Det är givetvis viktigt att ta till vara den resurs som de invandrade läkarna utgör och man måste på olika sätt försöka underlätta för de invandrade läkarna från länder utanför EU att komplettera sin utbildning för att få svensk legitimation inom rimlig tid. Jag vill här nämna att regeringen satsar 2001@2003 för att öka sysselsättningen bland invandrare. Satsningen gäller bl.a. kompletterande utbildning för personer med utländsk högskoleutbildning, varav bl.a. läkare tillhör en prioriterad grupp. Härutöver pågår flera projekt i landet för att underlätta kompletteringen av invandrade läkares utbildning. Jag är dock inte beredd att vidta sådana åtgärder som frågeställaren föreslår.
frs · GO121672 · 2001-09-19 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:1672 om hemlösas rätt till har frågat mig om vilka åtgärder jag ämnar vidta för att underlätta för adresslösa människor att erhålla legitimationshandlingar. Frågan är ställd mot bakgrund av att skärpt reglerna för beställning av legitimationshandlingar. Beställaren måste enligt de nya reglerna ha en fast adress i folkbokföringsregistret för att få ut ett . Det är () som ansvarar för tillstånd, krav och kontroll vid utgivning av . är en av flera aktörer som utfärdar i . har skärp sina regler för beställning av mot bakgrund av att antalet bedrägerier med felaktigt utfärdade ökat. Eftersom AB är ekonomiskt ansvarigt för de skador som uppkommer genom dessa bedrägerier har bolaget tvingats stärka säkerheten runt utfärdandet av sina . Det finns ingen specifik lagstiftning som reglerar rätten till . Det är naturligtvis beklagligt att det försvåras för vissa att erhålla . Jag kan inte överblicka omfattningen på detta problem och vill därmed inte heller utesluta att regeringen längre fram kan komma att pröva om det finns behov av att vidta eventuella åtgärder på detta område.
frs · GO121673 · 2001-09-18 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:1673 om Telias monopolställning har frågat näringsministern vad han avser göra för att statligt ägda företag som inte ska missbruka kvarvarande monopolställning på marknaden. fråga berör huvudsakligen konkurrenspolitiken. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det därmed är jag som ska besvara frågan. Jag vill inleda med att understryka att en fungerande konkurrens är av grundläggande betydelse för konsumenternas möjligheter att göra fria val av produkter och tjänster på marknaden. Eftersom i princip alla svenska hushåll har en telefon, så är det givetvis av stort intresse från konsumentsynpunkt att konkurrensen på telemarknaden fungerar tillfredsställande. Konkurrenslagen innehåller, efter förebild från , förbud mot såväl konkurrensbegränsande samarbete mellan företag som maktmissbruk av dominerande företag. Från förbudet mot missbruk av dominerande ställning finns inga möjligheter till undantag. De sanktioner som lagen uppställer vid överträdelser av förbuden är därtill kännbara. Företag som har missbrukat sin dominerande ställning kan åläggas att betala en s.k. konkurrensskadeavgift som maximalt kan uppgå till av de inblandade företagens årsomsättning. har en dominerande marknadsposition, däremot ingen egentlig monopolställning, bl.a. i fråga om fast telefoni och särskilt i fråga om abonnemang. För att stävja tendenser till missbruk har särskild lagstiftning utformats för att reglera prisbildningen på vissa teletjänster. Telelagen stadgar att Telias taxor för fast telefoni ska vara kostnadsbaserade. /2001 gäller i en EG-förordning om accessnät som ger möjlighet för Telias konkurrenter att hyra förbindelser i accessnät och att erbjuda egna abonnemang. EG-förordningen stadgar likaledes att avgifterna ska grundas på kostnaderna. Det är som är tillsynsmyndighet och ska övervaka så att telelagen och EG-förordningen följs. Telias senaste höjningar av abonnemangsavgiften för privatkunder faller under den särskilda telelagen och granskas i vederbörlig ordning av utifrån gällande regleringar. Som konsument delar jag din oro för de höjda abonnemangspriserna. Jag kommer att följa utvecklingen på telemarknaden och med intresse ta del av myndighetens beslut.
frs · GO121677 · 2001-09-18 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:1677 om demokratisering av har med anledning av presidentvalet i frågat mig vad jag avser göra för att förmå ledning att acceptera en demokratisering av landet. Jag delar frågeställarens kritik av hur det vitryska valet förbereddes och genomfördes. Valprocessen, som bl.a. visat prov på trakasserier och motarbetande av oppositionen, har varit helt oacceptabel. och EU kommer att noga granska den vitryska ledningens agerande och fortsätta att protestera mot kränkningar av de demokratiska och mänskliga rättigheterna. Vi kommer även att ta upp problemen i i samtal med , både bilateralt och i dialogen mellan och . är också långsiktigt engagerat i att stödja civila samhälle för att bidra till landets demokratisering. Detta sker genom vårt bistånd som uppgick till och främst inriktas på demokrati och mänskliga rättigheter. Medierna är ett prioriterat område. har ett hundratal vitryska journalister kunnat utbildas i . Biståndet har också lagt grunden för samarbete mellan ett fyrtiotal svenska organisationer och motsvarigheter i . har även ett snabbt växande kulturellt och akademiskt utbyte med genom . kommer att vara ett prioriterat land för östbistånd åren 2002@2003. Det innebär att vi kommer att intensifiera vårt engagemang, med fortsatt tonvikt på det civila samhället. Jag vill också se ett fortsatt utbyte med vitryska myndigheter, men naturligtvis i enlighet med de restriktioner vi lagt fast inom EU. En regelbunden dialog är nödvändig för att vi ska ha möjlighet att påverka den vitryska ledningen och andra delar av samhället.
frs · GO121678 · 2001-09-19 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:1678 om sponsorer i vården har frågat mig om jag avser att vidta några åtgärder för att skapa ett enhetligt regelsystem för sponsorer inom vården. Enligt hälso- och sjukvårdslagen har de enskilda landstingen ansvaret för att erbjuda en god hälso- och sjukvård åt dem som är bosatta inom länet och hur vården ska organiseras. Det är således varje landsting som har att bedöma om sponsring ska få förekomma och i vilken omfattning. I den mån det finns ett behov av ett enhetligt regelsystem är detta en fråga som primärt måste lösas av sjukvårdshuvudmännen i samråd, exempelvis med . Således har jag inte för avsikt att vidta några åtgärder för att skapa ett enhetligt regelsystem avseende sponsring inom vården.
frs · GO121679 · 2001-09-19 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:1679 om skollitteratur till skoleleverna har frågat vilka åtgärder jag avser att vidta för att öka skolornas möjligheter att köpa skollitteratur till eleverna. Det är ett kommunalt ansvar att förse eleverna med läromedel både i och gymnasieskolan. Finansieringen sker helt med kommunala medel och någon statlig granskning av läroböcker förekommer inte längre i . Valet av läromedel är en fråga för lärare och elever tillsammans. Varken skollagen eller kommunallagen innehåller några regler för sponsring av läromedel. Ovanstående omständigheter hindrar inte att jag som skolminister tar avstånd från den typen av sponsring, som innebär att elever i skolan utsätts för helt ovidkommande reklam för t.ex. läskedrycker och godis i läroböcker i miljökunskap, ekonomi och historia. Det kan hävdas att det ingår i lärarens profession att kunna bedöma vilket undervisningsmaterial som kan användas i pedagogiskt syfte. Mot bakgrund av att i olika internationella sammanhang har verkat för att barn inte ska utsättas för reklam direkt riktad till dem är det dock olämpligt med sådana inslag i skolan. Alla kommuner har ännu inte kommit upp ur den djupa ekonomiska svackan från förra decenniet. Kommunerna har dock ett stort ansvar för att anslagen till läromedelsinköp ligger på en sådan nivå att lärare och elever inte ska frestas att välja undervisningsmateriel bara för att det är kostnadsfritt. Föräldrar är i allmänhet mycket uppmärksamma på kommersiella inslag i skolans verksamhet och har all anledning att avkräva kommunen och skolan en förklaring om sådant förekommer. Staten har gett kommunerna ökade statsbidrag under en rad år och den ekonomiska situationen har förbättrats i de flesta kommuner. Även om förutsättningarna varierar från kommun till kommun är jag övertygad om att detta leder till en förbättrad skolbudget på många håll. I kommuner och skolor behövs mer kunskap om vad sponsring kan innebära. arbetar just nu i samverkan med fram en vägledning i dessa frågor avsedd för lärare, skolledare och kommuner. Liknande initiativ har redan tagits t.ex. i och . Vägledningen är tänkt att vara ett verktyg för skolorna, när de diskuterar och tar ställning till erbjudanden om sponsring från näringslivet. När vägledningen är klar ska den läggas ut bl.a. på Skoldatanätet. överväger dessutom att skärpa vägledningen och införa rättsligt bindande riktlinjer för näringslivet, när det gäller erbjudanden om sponsring.
frs · GO121680 · 2001-09-20 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:1680 om de svältdrabbade i har frågat mig vilka åtgärder jag avser vidta för att hjälpa de svältdrabbade i . Jag vill inledningsvis peka på att enligt beräkningar, som gjorts av (WFP), omfattar torkkatastrofen i fyra länder @ förutom även , och @ och uppskattningsvis 1,5 miljoner människor, varav drygt hälften i . Av dessa beräknas 366 000 personer ha förlorat av sina skördar. För denna grupp har WFP gått ut med en regional appell om stöd. deklarerade katastroftillstånd på grund av den torka som drabbat delar av landet. Av 22 län har 10 drabbats av torkan. WFP räknar med att 13 000 familjer eller ca 75 000 personer i riskerar svält. Detta gäller framför allt de grupper av fattiga eller extremt fattiga mayaindianer, som lever nära gränsen till isolerade från de stora genomfartsvägarna. har inkommit med en vädjan till det internationella samfundet om stöd för de program som satts upp för att bistå de drabbade. följer utvecklingen genom vår ambassad i och Sida och har beredskap för att genomföra insatser. har dock ingen ansökan inkommit från någon enskild organisation för insatser till följd av torkan i . Den regionala appell som inkommit från WFP är under beredning på Sida som är beredd att ta medel i anspråk för att bistå appellen. Den torka som drabbat och är bara det senaste exemplet på hur utsatt och ekologiskt sårbar den centralamerikanska regionen är för de naturkatastrofer, som drabbat regionen hårt. drog orkanen fram över och åstadkom en oerhörd förstörelse och förluster av människoliv, framför allt i och men även i och . En förstörelse som ytterligare accentuerades av den misshushållning med naturresurser som präglade regionen. innan hade regionen varit utsatt för en svår torka. drabbades av en serie svåra jordbävningar med omfattande materiella förluster och ett betydande antal döda. Ett resultat av det stora internationella givarmöte som hölls med anledning av Mitchkatastrofen i var att strålkastaren riktades mot den ekologiska sårbarhet, som utmärker . I den nu gällande regionstrategin för och för perioden 2001@2005 ökar svenska insatser på naturbruks- och miljöområdet, framför allt genom stöd till regionala program.
frs · GO121681 · 2001-09-19 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:1681 om nyföretagandet har frågat mig vad jag avser att göra på kort och på lång sikt för att få fart på nyföretagandet. En dynamisk ekonomi behöver entreprenörer och växande företag för att skapa arbeten, utveckla idéer och affärer. Ett ökat företagande är därför viktigt för den svenska tillväxten och sysselsättningen. () tar med hjälp av () fram officiella statistik avseende nyföretagandet i . Denna statistik visar att antalet nystartade företag ökade jämfört med . Nyföretagandet har därmed nästan fördubblats sedan lågkonjunkturen . Detta visar att regeringens politik har skapat möjligheter för fler nya företag. Tyngdpunkten i näringspolitiken är att skapa goda ramvillkor och därmed förbättra villkoren för företagande så att det samlade kunnandet, kapitalet och övriga tillgångar utnyttjas på bästa sätt. För ett fortsatt högt och ökande nyföretagande krävs ytterligare insatser för att skapa ett gott företagsklimat i . Regeringens arbete för att stimulera företagande och förnyelse bygger i första hand på goda basvillkor. Regler ska vara så enkla och ändamålsenliga som möjligt. En effektiv konkurrens ska råda på olika marknader, så att utvecklingen kommer konsumenterna till godo. Detta har jag nämnt i svaret på din tidigare interpellation. Regeringen har också tillsatt en projektgrupp inom som bl.a. ska studera de eventuella hinder, i exempelvis reglerna för arbetslöshets- och sjukförsäkringen, som kan finnas för individer att gå över från att vara anställd till att vara företagare. Gruppen ska redovisa sin slutrapport . Utöver dessa insatser kan nämnas forskning, nyföretagarlån, informationssatsningar som Startlinjen, satsningar på lokala kooperativa utvecklingscentrum, stöd till organisationer som främjar entreprenörskap och nyföretagande som , i (IFS) och Ung företagsamhet osv. Företagande ska stimuleras och vara tillgängligt för alla grupper i samhället, för den invandrade befolkningen såväl som övriga svenskar. För att skapa bättre förutsättningar och stimulera företagande i alla grupper i samhället satsar regeringen ytterligare fördelat på en treårsperiod för att framför allt främja kvinnors, invandrares och kooperativt företagande. Vi har gått in i en mer osäker konjunkturperiod. Jag kommer noga att följa vad detta innebär för utvecklingen bl.a. avseende nyföretagandet.