ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
frs · GO121138 · 2001-05-09 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:1138 om myskoxens fortsatta existens har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att garantera myskoxens fortsatta existens i den svenska faunan. Myskoxen har under varit försvunnen från landet. För sedan invandrade dock en grupp från den norska stammen som i sin tur utgörs av inplanterade djur. av tillväxt i gruppen har emellertid antalet successivt minskat på grund av dålig överlevnad av kalvarna. Misstankar finns om att orsaken är resultatet av inavel. har ansvar för att utarbeta åtgärdsprogram för hotade arter. Av regeringens framlagda miljömålsproposition framgår att arbetet med åtgärdsprogram för hotade arter ska prioriteras. har utformat ett förslag till åtgärdsprogram för myskoxen med inriktning på att bl.a. klara inavelsproblemen. Förslaget har remissbehandlats och enligt de uppgifter jag inhämtat beräknar verket att kunna fastställa programmet. I anslutning till genomförande har även finansiering av olika åtgärder diskuterats. Först när programmet är klart finns underlag för att bedöma behovet av tillskott av statliga medel för åtgärderna. Med hänsyn till att det redan pågår ett arbete inom om myskoxens framtida existens i landet anser jag att det inte finns skäl för mig att nu vidta några särskilda åtgärder.
frs · GO121139 · 2001-05-09 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:1139 om ideellt skadestånd och försörjningsstöd har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att också de som får försörjningsstöd ska kunna ta del av de möjligheter det ideella skadeståndet syftar till. Frågan om att undanta ideella skadestånd från socialbidragsprövningen har som frågeställaren framhåller berörts i flera sammanhang. Skadeståndsrätten skiljer mellan ekonomiskt och ideellt skadestånd. Det ekonomiska skadeståndet är till för att kompensera ekonomiska förluster, medan det ideella skadeståndet avser att ersätta bl.a. fysiskt och psykiskt lidande vid personskador och kränkning av den personliga integriteten. måste ses mot bakgrund av socialbidragets funktion som det yttersta skyddsnätet för människors försörjning. För att principen för socialbidrag ska kunna upprätthållas gentemot dem som gör sitt yttersta för att klara sin försörjning kan det inte vara rimligt att vissa tillgångar inte avräknas vid socialbidragsprövningen. Utan att i grunden göra om socialbidragets konstruktion är det därför inte möjligt att generellt skydda vissa tillgångar vid prövning av rätt till ekonomiskt bistånd. Det måste dock betonas att en individuell bedömning alltid måste göras i varje enskilt fall. Om en person har fått ett ideellt skadestånd på grund av att han eller hon har varit utsatt för ett brott av något slag och därför kan ha behov av långvariga och kostsamma behandlingar bör detta rimligtvis beaktas vid biståndsbedömningen.
frs · GO121143 · 2001-05-08 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:1143 om skydd mot sexuellt utnyttjande av minderåriga har frågat vilka åtgärder jag avser att vidta för att "hävda 6 kap. vad gäller sexuellt utnyttjande av minderåriga för att skydda minderåriga flickor från sexuellt utnyttjande under täckmantel av äktenskap". Frågan är ställd mot bakgrund av en av anordnad hearing där det rapporterades att flickor och uppåt gifts bort och lever i äktenskap i . Självklart kan äktenskap aldrig ursäkta sexualbrott av något slag. Precis som påpekar kan den som har sexuellt umgänge med barn dömas för sexuellt utnyttjande av underårig. Detta gäller oavsett om de personer som deltar i den sexuella handlingen är gifta med varandra eller inte och oavsett om de annars lever i en relation med varandra eller inte. Om skillnaden i ålder och utveckling mellan gärningsmannen och barnet är ringa får åklagaren dock endast väcka åtal om åtal är påkallat ur allmän synpunkt. Förekomsten av s.k. barnäktenskap eller äktenskap där den ena parten är mycket ung väcker ett flertal svåra frågor. I detta sammanhang vill jag hänvisa till mitt svar på de frågor ställt om barnäktenskap i samt minimiålder för äktenskap (2000/01:1141 och 2000/01:1142).
frs · GO121144 · 2001-05-09 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:1144 om begravningsavgiften har frågat mig om vilka åtgärder regeringen vidtagit för att möta det informationsbehov som uppstått kring begravningsavgiften. Samhället har ett grundläggande ansvar för att det finns en fungerande begravningsverksamhet som omfattar alla som är folkbokförda i landet. har varit huvudman för övervägande del av begravningsverksamheten i landet. De ändrade relationerna mellan staten och kyrkan har inte inneburit någon förändring i detta avseende, utan församlingar och kyrkliga samfälligheter är fortfarande huvudmän för den största delen av begravningsverksamheten. Det innebär att givits i uppdrag att utföra en viktig allmän samhällsuppgift. I , med cirka en åttondel av befolkning, och i är dock kommunerna efter särskilt beslut huvudmän. I huvudmannaskapet ligger att anordna och hålla allmänna begravningsplatser och tillhandahålla vissa tjänster för alla som är folkbokförda inom visst geografiskt avgränsat förvaltningsområde. Särskilda begravningsplatser ska tillhandahållas dem som inte tillhör något kristet samfund. Begravningsverksamheten är alltså en allmän samhällsuppgift och kostnaderna för denna verksamhet finansieras genom en begravningsavgift som är inkomstrelaterad och som betalas av alla som är folkbokförda i . Denna avgift betalas till huvudmannen för begravningsverksamheten på folkbokföringsorten, dvs. en församling/kyrklig samfällighet eller en kommun. En församling/kyrklig samfällighet som är huvudman fastställer begravningsavgiften för dem som tillhör , medan Kammarkollegiet fastställer avgiften för dem som inte tillhör kyrkan. När en kommun är huvudman är det dock alltid kommunen som fastställer avgiftssatsen. Begravningsavgiften ska täcka de kostnader som huvudmannen har för att sköta begravningsverksamheten och är alltså inte kopplad till en enskild persons egen begravning. Huvudmannen ska särredovisa sina kostnader för begravningsverksamheten. täcktes kostnaderna genom ett skatteuttag. Information om begravningsavgiften har lämnats av såväl i informationshäftena "Dags att deklarera" och "Skatteuträkningsbroschyren " som på hemsidan. Det är inte aktuellt att gå ut med ytterligare information.
frs · GO121145 · 2001-05-09 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:1145 om privat vård för privatiseringsmotståndare har frågat statsminister vilka åtgärder han avser vidta för att medborgarna ska kunna få tillgång till, och kunna välja, samma vård som de socialdemokratiska statsråden. Frågan har överlämnats till mig. Statsråden har i likhet med de anställda inom tillgång till subventionerad företagshälsovård. Företagshälsovården upphandlades och nuvarande avtal med löper till . Arbetstagaren betalar mellanskillnaden mellan den ersättning som avtalet reglerar och patientavgiften (för vilket arbetstagaren förmånsbeskattas). Vid behov av specialistvård remitterar patienten till specialister, såväl offentliga som privata. Den ordning med en särskild företagshälsovård som anställda inom har tillgång till är på intet sätt unik. Enligt arbetsmiljölagen har arbetstagare rätt till den företagshälsovård som arbetsförhållandena kräver. Det är enligt min uppfattning nödvändigt att arbetsgivare på detta sätt tillhandahåller de anställda sjukgymnastik, vaccinationer, konditionstester, hälsoundersökningar och annat som förbättrar välbefinnandet både på jobbet och i allmänhet. tycks för övrigt helt ha missförstått regeringens syn på privata alternativ inom vården. Regeringen slår vakt om en skattefinansierad vård fördelad efter behov. Inom ramarna för ett sådant system ser vi positivt på möjligheterna att erbjuda den enskilde patienten alternativ. I har vi i modern tid alltid haft privatläkare och andra alternativ som ett komplement till de offentligt drivna sjukhusen och vårdcentralerna. I regeringens proposition 1999/2000:149 Nationell handlingsplan för utveckling av hälso- och sjukvården, som regeringen lämnade till framhålls ytterligare vikten av att öka mångfalden av vårdgivare inom den öppna vården och omsorgen. Däremot stämmer det att regeringen avvisar att lägga ut driften av akutsjukhus på vinstdrivande företag. Akutsjukhusen har en sådan central plats inom vårdsystemet att en övergång till drift med vinstintresse där skulle riskera fördelningen av vård efter behov. Därtill skulle den monopolställning som akutsjukhusen i många fall har göra att en privatisering av dem i praktiken skulle skapa privata monopol inom vårdsektorn, och det skulle knappast öka valfriheten för den enskilde patienten.
frs · GO121147 · 2001-05-08 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:1147 om förfarandet vid felaktiga körkortsindragningar har frågat mig om jag är beredd att se över systemet för det allmännas ersättningsansvar så att den som blivit utsatt för ett körkortsingripande men senare frikänns från den misstänkta förseelsen kan få ersättning. Jag vill först erinra om att regeringen tillsatte en särskild utredare med uppgift att se över reglerna för körkortsingripanden. Enligt uppdraget skulle utredaren bl.a. redovisa för- och nackdelar med att flytta över frågor om körkortsingripanden på grund av brott till brottmålsförfarandet. Utredaren skulle vidare överväga andra former av reaktioner än återkallelse och varning. Utredaren har presenterat sina förslag och bedömningar i betänkandet Körkortsingripanden (SOU 2000:26). Hela systemet för körkortsingripanden ses alltså över och regeringen planerar en proposition med anledning av betänkandet. När det gäller möjligheten till ersättning för skador som uppstår på grund av ingripanden från det allmänna är huvudregeln enligt 3 kap. 2 § skadeståndslagen att det allmänna svarar för skador som uppstår genom fel eller försummelse vid myndighetsutövning. I de fall där körkort omhändertas eller återkallas genom fel eller försummelse har alltså det allmänna redan ett skadeståndsansvar. Enligt lagen (1998:714) om ersättning vid frihetsberövanden och andra tvångsåtgärder har staten därutöver ett skadeståndsansvar utan krav på fel och försummelse, dvs. ett s.k. strikt ansvar. Detta ansvar är emellertid begränsat till skador på grund av frihetsberövanden och viss laglig våldsanvändning. Anledningen till att det har ansetts rimligt att staten bär ett strikt ansvar i dessa fall är att det rör sig om särskilt allvarliga ingripanden mot den enskildes frihet och personliga integritet. Den parlamentariska av det allmännas skadeståndsansvar övervägde om statens strikta ansvar borde utvidgas till att omfatta skador som orsakats av andra tvångsmedel, t.ex. beslag och kvarstad. Kommittén kom dock fram till att någon sådan utvidgning inte borde ske (se SOU 1993:55 s. 201 f.). Regeringen och hade samma uppfattning (prop. 1997/98:105, bet. 1997/98:LU27, rskr. 1997/98:277). Mot bakgrund av det sagda är jag inte beredd att verka för en särskild ersättningsregel för just den situation som nämner i sin fråga.
frs · GO121148 · 2001-05-16 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:1148 om hastighetstävlingar på svenska vägar Per har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att förhindra en upprepning av hastighetstävlingar på svenska vägar. Bakgrunden till frågan är tävlingen där ett stort antal fordon med hög hastighet kördes genom flera länder däribland från till . Jag vill börja med att understryka att jag tar avstånd från denna typ av jippon som äventyrar säkerheten för trafikanterna. Det är dessutom anmärkningsvärt om stora företag ställer upp som sponsorer till detta. , som är ansvarig myndighet för bl.a. trafiksäkerhet, har skrivit brev till berörda företag. önskar i brevet få svar från företagen om hur de tänker agera för att händelsen inte ska upprepas. Verket vill också föra en dialog med dessa företag om hur de kan bidra till ett säkrare vägtransportsystem totalt sett. Polisen har enligt gällande lagstiftning vissa möjligheter att ingripa mot de som deltar i tävlingar som den nu aktuella i de fall de bryter mot trafiklagstiftningen. Vidare krävs det enligt 3 kap. 84 § trafikförordningen (1998:1276) tillstånd från för att få arrangera tävlingar på väg. Den som bryter mot bestämmelsen kan dömas till dagsböter. Om ett körkort omhändertas för att körkortshavaren överskridit högsta tillåtna hastighet får polisen medge att körkortshavaren fortsätter att köra i (5 kap. 7 § andra stycket körkortslagen(1998:488)). Polisen ska alltså i det enskilda fallet göra en bedömning om körkortshavaren ska få fortsätta att köra i . Vid denna bedömning bör polisen beakta att det enligt förarbetena är en förutsättning för att något medgivande över huvud taget ska få lämnas att det inte föreligger någon trafikfara i det enskilda fallet (prop. 1988/89:134 s. 24). Mot den beskrivna bakgrunden anser jag att gällande lagstiftning ger relativt stora möjligheter till ingripande mot tävlingar som "Gumball 3000". Enligt min uppfattning bör polisen överväga hur man utifrån gällande lagstiftning, ska agera annorlunda om en liknande situation händer igen. Jag förutsätter även att det europeiska polissamarbetet kan innebära att informationen om liknande arrangemang sprids till berörda polismyndigheter så att en bättre strategi kan utvecklas .
frs · GO121149 · 2001-05-09 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:1149 om etablering av friskolor har frågat om jag är beredd att vidta några åtgärder för att stärka kommunernas ställning vid etablering av fristående skolor. remissbehandlas betänkandet Fristående gymnasieskolor @ hot eller tillgång? (SOU 2001:12) och den av framtagna promemorian Fristående skolor (U2001/1210/G). Remisstiden går ut och en proposition planeras . Remissmaterialet behandlar bl.a. prövning och innehåller förslag om skärpta regler rörande förklaring om rätt till bidrag för fristående förskoleklasser, grund-, sär-, gymnasie- och gymnasiesärskolor. Vidare finns förslag om att den kommun som yttrar sig över en ansökan om godkännande och/eller bidragsrätt för en fristående skola ska foga en konsekvensbeskrivning till sitt yttrande. I det fall en ansökan avser omvandling av en offentlig skola till en fristående skola föreslås att även ska bereda lokala föräldraföreningar samt lärarnas lokala fackliga organisationer tillfälle att yttra sig över ansökan. I sådana fall där får ansökningar om start av flera fristående skolor i samma kommun och där ansökningarna bedöms vara likvärdiga, bör enligt förslaget låta kommunen göra en prioritering av ansökningarna i sitt yttrande till . ska därefter göra en samlad bedömning och ta särskild hänsyn till hur de nya skolorna kompletterar den befintliga skolorganisationen i kommunen. Jag ser nu fram emot en bred diskussion kring de remitterade förslagen.
frs · GO121150 · 2001-05-09 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:1150 om stressen i skolan har frågat vilka åtgärder jag avser att vidta för att skolbarnen ska slippa bli stressade i skolan. I sin fråga hänvisar till den attitydundersökning som har publicerat. Undersökningen visar att av eleverna 7@9 och i gymnasieskolan ofta eller alltid känner sig stressade i skolan. Den upplevda stressen har ökat från den tidigare attitydundersökningen 1997. Den grupp som känner sig mest stressad är flickor på naturvetenskaps- och samhällsvetarprogrammen där procentsatsen är så hög som . De elever som uppger att de är stressade uppger också att kraven i skolan är för höga och att arbetstakten inte passar dem i flera ämnen. attitydundersökning ger inga direkta svar på vilka faktorer som påverkar elevernas stress men resultaten kommer att följas upp i dialog med skolhuvudmännen och skolorna. Resultaten tyder på att det till viss del är elever som bryr sig och engagerar sig i skolarbetet som också i högre grad känner sig stressade. Några tänkbara förklaringar som andra utvärderingar visat är upplevelsen av tidsbrist och bristande kontroll över sin egen skolsituation. För kan kraven på godkänt i alla ämnen och framför allt i svenska, matematik och engelska vara en tänkbar förklaring. För gymnasieeleverna kan de korta kurserna upplevas som ett stressmoment och de ökade kraven på eget arbete kan också upplevas som påfrestande för en del elever. Hur man upplever stress är en kombination av handlingsutrymme och arbetsbelastning. Det är allvarligt om eleverna upplever tillvaron i skolan som så fylld av stress och krav att de påverkas negativt. Skolan har rätt att ställa krav på eleverna, men eleverna har också rätt att få diskutera vad som kan vara rimligt. Elevernas totala arbetsbörda måste uppmärksammas både i klassråd och elevråd och i diskussion med lärare, skolledning och föräldrar. Elevernas arbetsmiljö får inte betraktas bara som en förutsättning för deras lärande utan också som en förutsättning för hälsa och välbefinnande. Jag anser att det behövs en tydlig markering av kravet på en god fysisk och psykosocial miljö i de författningar som reglerar skolans verksamhet. av skollagen m.m. (Dir 1999:15) har bl.a. fått i uppdrag att göra en översyn av regler för att stärka barns, ungdomars säkerhet, skydd och trygghet i barnomsorg och skola. Betänkandet Från dubbla spår till elevhälsa (SOU 2000:19) har kartlagt elevvårdens och skolhälsovårdens verksamhet och funktion samt övervägt lämpliga åtgärder för att höja verksamhetens kvalitet och en fokusering på elevernas arbetsmiljö och förbättringar inom detta område. Regeringen avser att lägga en proposition om elevhälsa. Det är alltså främst i skolans organisation och elevernas möjlighet till inflytande och delaktighet som vi kan komma åt den stress som eleverna upplever i skolan och inte som föreslår genom att införa betyg i ordning och uppförande.
frs · GO121151 · 2001-05-09 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:1151 om viktig telefonrådgivning har frågat mig om vilka åtgärder jag ämnar vidta för att garantera telefonrådgivning också . Inom ramen för arbetet med att genomföra Nationella handlingsplanen för äldrepolitiken har , efter förslag från regeringen, beslutat om tidsbegränsade stimulansbidrag till ett tiotal prioriterade områden. Sammanlagt har anslagits till olika åtgärder under åren 1999@2001. Ett av de prioriterade områdena var telefonrådgivning riktad till äldre och deras anhöriga. Stöd har beviljats till ett nationellt projekt som ska stödja utvecklingen av lokala telefonupplysningsverksamheter riktade till äldre samt till några lokala projekt. Därutöver har regeringen beviljat stimulansbidrag till två föreningar på nationell nivå, för att utveckla telefonrådgivningen . Då den ekonomiska satsningen inom ramen för Nationella handlingsplanen för äldrepolitiken är begränsad till åren 1999@2001 finns inga planer på fortsatta stimulansbidrag.
frs · GO121152 · 2001-05-09 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:1152 om friskolor har frågat mig vilka åtgärder jag är beredd att vidta för att komma till rätta med vissa påstådda missförhållanden vid några fristående skolor, som uppmärksammats i ett TV-program. Det är bra att missförhållanden uppmärksammas. Principen om öppenhet för alla ger anledning att skärpa synen på "förtäckta" avgifter vid fristående skolor. Jag anser att det krävs en skärpt tillsyn för att upprätthålla grundläggande värden såsom rättssäkerhet och demokrati. remissbehandlas betänkandet Fristående gymnasieskolor @ hot eller tillgång? (SOU 2001:12) och den av framtagna promemorian Fristående skolor (U2001/1210/G). Remisstiden går ut och en proposition planeras . Remissmaterialet behandlar bl.a. de frågor som tar upp. Förslagen innebär att fristående skolor, på samma sätt som kommunala skolor, ska vara öppna för elever i behov av särskilt stöd. Förslag lämnas om ändring av gällande bestämmelser, som medför att det inte finns skäl att regelmässigt kräva särskilda intyg från föräldrarna. ska dessutom ägna särskild uppmärksamhet åt företeelser som riskerar att inskränka öppenheten. Sammantaget bör detta kunna leda till att fristående skolor inte ska anses ha rätt att regelmässigt kräva särskilda intyg från de sökandes föräldrar/vårdnadshavare. Vidare föreslås att skollagen (1985:1100) ska kompletteras med en bestämmelse om att särskilda avgifter inte får tas ut i samband med ansökan om plats i utbildning vid fristående skolor som motsvarar grund- eller särskolan. Jag ser nu fram emot en bred diskussion om innehållet i betänkandet och promemorian som remissbehandlas.
frs · GO121153 · 2001-05-08 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:1153 om övervakningskameror i taxibilar har frågat mig om jag avser medverka till att frågan om övervakningskameror i taxibilar kan komma in i den utredning som har till uppgift att se över lagen om allmän kameraövervakning för ett framtida övervägande. Inom utarbetas direktiv till en särskild utredare med uppgift att utvärdera och se över lagen om allmän kameraövervakning, bl.a. från ett brottsförebyggande perspektiv. Avsikten är att direktiv ska kunna beslutas . Taxichaufförer arbetar under oerhört utsatta förhållanden och det finns anledning att noga överväga hur deras trygghet under arbetstid kan förbättras. Jag anser det därför lämpligt att den särskilda utredare som ska tillsättas också får i uppgift att överväga om det är möjligt att utforma en ordning för kameraövervakning i taxibilar som är acceptabel ur integritetssynpunkt.
frs · GO121154 · 2001-05-09 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:1154 om sjuka människors rätt till fri rörlighet inom Schengenområdet har frågat mig vilka initiativ jag avser vidta för att få en regelförändring i fråga om krav på intyg för att ta med sig narkotiska läkemedel vid resor mellan . ställer krav på intyg som utfärdats eller attesterats av behörig myndighet i hemlandet för att en resande ska få ta med sig narkotiska läkemedel vid resa till ett annat Schengenland. Syftet med bestämmelsen är att förhindra att de avskaffade kontrollerna vid de gemensamma gränserna och den friare rörligheten för personer utnyttjas för narkotikatransporter mellan länderna. Som regeringen framhållit i medför krav på att intyg ska ha utfärdats eller attesterats av en behörig myndighet en bättre kontroll av de narkotikaklassade läkemedel som transporteras över gränserna än vad som varit fallet. Det är angeläget att kontrollmekanismerna i är effektiva för att motverka ett läckage av narkotiska läkemedel till den illegala marknaden. är det naturligtvis också angeläget att inte i onödan försvåra för de resenärer som har ett legitimt behov av narkotiska läkemedel vid sina resor mellan länderna. Jag vill avslutningsvis upplysa om att jag håller kontakt med mina nordiska kolleger för att i förlängningen, om möjligt, få till stånd en väl avvägd samsyn mellan i denna fråga.
frs · GO121155 · 2001-05-16 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:1155 om miljöfrågorna på Europanivå har frågat mig på vilket sätt jag avser att lyfta miljöfrågorna på Europanivå fram t.o.m. Göteborgsmötet. Arbetet för att skapa möjlighet för ett bra beslut på miljörådsmötet om Europeiska unionens sjätte miljöhandlingsprogram pågår för högtryck i såväl i miljöarbetsgruppen som i . Det stämmer att det har lagts fram ett stort antal ändringsförslag från . Det har även framförts ett stort antal synpunkter i rådet från medlemsstaterna. Gemensamt för dessa ändringsförslag är att merparten verkar i stärkande riktning jämfört med det förslag som lades fram av kommissionen . Detta lägger grunden för att vi ska kunna få ett miljöhandlingsprogram som är mer långtgående än kommissionens förslag. Det är också av intresse att notera att rådet och drar åt samma håll i denna fråga. När det gäller uppskjutna omröstning, så stämmer det att parlamentets miljö- och hälsoutskott av tekniska orsaker inte hade möjlighet att rösta som planerat . Detta har lett till att har vidtagit extraordinära åtgärder för att kunna rösta i plenum den 30@31 maj. Skälet till att parlamentet vidtar dessa åtgärder är att det anses väldigt angeläget att kunna ge toppmötet i tydliga miljösignaler. Arbetet är med andra ord såväl i rådet som helt inriktat på att nå ett beslut om sjätte miljöhandlingsprogrammet före Göteborgsmötet, för att fylla E:et för environment med ett kraftfullt innehåll.