ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
frs · GO121520 · 2001-08-21 00:00:00 — Svar på frågorna 2000/01:1520 om och nordiska besökare i gästhamnar och 1521 om praktiska olägenheter med har frågat mig vilka åtgärder jag kommer att vidta för att oklarheter om hur och registrering av nordiska invånare i gästhamnar ska tolkas och klargöras. har frågat mig vilka åtgärder jag planerar att vidta för att undanröja de praktiska olägenheter som visat sig medföra. Jag har valt att besvara frågorna i ett sammanhang. Det är polisen som har det övergripande ansvaret för gränskontrollen i fråga om personer och gränsbevakning samt samordningen av dessa uppgifter med andra gränskontrollmyndigheter. Övriga gränskontrollmyndigheter är och tullen. Vad gäller s.k. hotellkontroll och därmed bl.a. registrering av utländska besökare från Schengenland i gästhamnar och motsvarande registrering på campingplatser, har utarbetat föreskrifter om vilka uppgifter som utländska medborgare ska lämna samt hur näringsidkarna ska hantera registerkorten. har vidare bl.a. informerat allmänhet och särskilt berörda om regelverket och om gränskontroll i övrigt genom den officiella publikation som ger ut Underrättelse för sjöfarande och genom information till . Det har också lämnats information till den centrala campingorganisationen. kommer därutöver att sammankalla berörda polismyndigheter för att kartlägga de eventuella tillämpningsproblem som kan finnas när det gäller bl.a. hotellkontroll. Kontrollen av flygbolagens hantering av Schengenresenärer är också en tillämpningsfråga för vilken polisen svarar i första hand. Enligt sker en kontinuerlig dialog med de berörda flygbolagen och det ska nu ha skett en klar förbättring av flygbolagens kontrollverksamhet. Polisen följer noga utvecklingen på området. Mot bakgrund av den information som polisen har lämnat finner jag nu inte skäl att vidta några ytterligare åtgärder. När det gäller frågan om ett nationellt i vill jag här hänvisa till de svar jag har givit på frågor 2000/01:1087, 2000/01:1218 och 2000/01:1499 , och om nationella . Jag svarade då att frågan om ett nationellt bereds inom . Målet är att ett förslag ska kunna remitteras .
frs · GO121521 · 2001-08-21 00:00:00 — Svar på frågorna 2000/01:1520 om och nordiska besökare i gästhamnar och 1521 om praktiska olägenheter med har frågat mig vilka åtgärder jag kommer att vidta för att oklarheter om hur och registrering av nordiska invånare i gästhamnar ska tolkas och klargöras. har frågat mig vilka åtgärder jag planerar att vidta för att undanröja de praktiska olägenheter som visat sig medföra. Jag har valt att besvara frågorna i ett sammanhang. Det är polisen som har det övergripande ansvaret för gränskontrollen i fråga om personer och gränsbevakning samt samordningen av dessa uppgifter med andra gränskontrollmyndigheter. Övriga gränskontrollmyndigheter är och tullen. Vad gäller s.k. hotellkontroll och därmed bl.a. registrering av utländska besökare från Schengenland i gästhamnar och motsvarande registrering på campingplatser, har utarbetat föreskrifter om vilka uppgifter som utländska medborgare ska lämna samt hur näringsidkarna ska hantera registerkorten. har vidare bl.a. informerat allmänhet och särskilt berörda om regelverket och om gränskontroll i övrigt genom den officiella publikation som ger ut Underrättelse för sjöfarande och genom information till . Det har också lämnats information till den centrala campingorganisationen. kommer därutöver att sammankalla berörda polismyndigheter för att kartlägga de eventuella tillämpningsproblem som kan finnas när det gäller bl.a. hotellkontroll. Kontrollen av flygbolagens hantering av Schengenresenärer är också en tillämpningsfråga för vilken polisen svarar i första hand. Enligt sker en kontinuerlig dialog med de berörda flygbolagen och det ska nu ha skett en klar förbättring av flygbolagens kontrollverksamhet. Polisen följer noga utvecklingen på området. Mot bakgrund av den information som polisen har lämnat finner jag nu inte skäl att vidta några ytterligare åtgärder. När det gäller frågan om ett nationellt i vill jag här hänvisa till de svar jag har givit på frågor 2000/01:1087, 2000/01:1218 och 2000/01:1499 , och om nationella . Jag svarade då att frågan om ett nationellt bereds inom . Målet är att ett förslag ska kunna remitteras .
frs · GO121523 · 2001-08-01 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:1523 om företagare och särskilt utbildningsbidrag har frågat mig vilka åtgärder jag är beredd att vidta för att möjliggöra studier för egenföretagare/delägare på samma villkor som för arbetstagare. I de åtgärder mot arbetslösheten som regeringen presenterade i sysselsättningspropositionen (prop. 1995/96:222), och som ställt sig bakom, ingick en kraftigt utökad satsning på vuxenutbildning, det s.k. . Som ett av inslagen i kunskapslyftssatsningen infördes det särskilda utbildningsbidraget (UBS). Avsikten med stödet var och är att ge fler möjlighet att skaffa sig en treårig gymnasial utbildning. Intresset för stödet har varit stort och givit många möjlighet att studera. Målgruppen för UBS är i första hand vuxna arbetslösa som helt eller delvis saknar grundskole- och/eller gymnasiekompetens. Även arbetstagare som helt eller delvis saknar grundskole- och/eller gymnasiekompetens är i begränsad utsträckning och under vissa förutsättningar berättigade till stödet. Bl.a. måste arbetstagarens arbetsgivare åta sig att anställa en långtidsarbetslös som arbetstagaren studerar. Kopplingen till åtgärder mot arbetslösheten framgår här tydligt. Då egenföretagare varken är arbetslösa eller arbetstagare ingår dessa inte i de ovan nämnda målgrupperna. Egenföretagare har dock möjlighet att läsa in sin grundskole- och gymnasiekompetens med övriga studiestöd. Den genomförda reformeringen av studiestödet innebär att fr.o.m. kan den som är och studerar på en komvuxutbildning, som inte är en påbyggnadsutbildning, ansöka om det s.k. högre bidraget (av studiemedlets totalbelopp). Det högre bidraget lämnas med en bidragsdel på och med en lånedel motsvarande (2001). Vidare kan den som är eller äldre och har haft en månadsinkomst på eller mer närmast före studierna ansöka om ett tilläggslån på (2001). Några åtgärder i den riktningen som föreslår, är inte aktuella.
frs · GO121524 · 2001-08-15 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:1524 om sopavgift för ideella organisationer har frågat mig vad jag avser att göra för att ideella hjälporganisationer inte ska behöva använda insamlade medel för att betala avgift för sopdeponi. Jag håller med om att många ideella hjälporganisationer fyller en viktig funktion i sitt arbete med att tillskapa resurser för människor i nöd. Jag avser att träffa , generalsekreterare för , för att lyssna till deras synpunkter i frågan.
frs · GO121525 · 2001-08-16 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:1525 om asylsökande på flyktingförläggningen i har frågat mig vilka åtgärder regeringen har för avsikt att vidta för att de asylsökande ska få det stöd och den hjälp de behöver i den svåra situation som råder på i . Mordet på en iransk kvinna vid mottagningsenheten i är en mycket tragisk händelse som naturligtvis påverkar såväl de asylsökande som personalen vid enheten. Vad jag erfarit från erhöll dock de asylsökande stöd från såväl kyrkan som representanter i en särskild samlingslokal. Att receptionen stängde var främst ett resultat av att gärningsmannen befann sig där i väntan på och under inledande förhör med polisen. ger i sin fråga flera exempel på incidenter som inträffat vid mottagningsenheten i och som skulle kunna tyda på såväl bristande ärendehandläggning som bristande stöd till de asylsökande. Den bild som ger av försummelserna motsägs dock av den information jag har fått från , som jag utgår från tar frågorna på största allvar. För många asylsökande innebär väntetiden på beslut i asylärendet att leva i en svår situation. Detta ställer dels krav på att prövningen enligt utlänningslagen sker på ett rättssäkert sätt, dels på korta handläggningstider hos såväl som . Därutöver behövs ett väl fungerande mottagande där den asylsökande bemöts med respekt för sin integritet och förmåga och vilja att ta ansvar för sig själv och sin familj. Regeringens satsningar på att förstärka utlänningsmyndigheternas förvaltningsanslag, under såväl föregående som innevarande budgetår, har fått till följd att den genomsnittliga vistelsetiden i mottagandesystem minskat väsentligt även om vi ser en ökning av vistelsetiderna. var den genomsnittliga vistelsetiden för att ha minskat till . Vid mottagningsenheten i är den genomsnittliga vistelsetiden , dvs. något under riksgenomsnittet. Mottagningsenheten i startade . Personalen vid enheten har lång och gedigen erfarenhet av arbete med såväl vuxna som barn i utsatta situationer och en ständig utveckling av verksamheten sker. Enheten har även inom ramen för ett EU-projekt samarbete med en för att intensifiera stödet till de asylsökande och för att öka kontakterna mellan de asylsökande och boende i . Landstingen är ansvariga för att asylsökande m.fl. erhåller akut sjukvård och tandvård samt sådan sjukvård och tandvård som inte kan anstå. Barn som inte fyllt har rätt till samma hälso- och sjukvård samt tandvård som i bosatta barn. I syfte att förbättra stödet till asylsökande med psykiatriska problem har mottagningsenheten i träffat ett särskilt avtal med i som innebär att enheten har tillgång till en psykiater med specialistkompetens och erfarenheter av flyktingproblematik samt posttraumatiska stressyndrom. Därutöver planeras ett särskilt projekt tillsammans med i län som bl.a. syftar till att stärka samarbetet mellan och för att tidigt kunna göra bedömning av och ge behandling till asylsökande som lider av psykiatriska problem. Sammantaget menar jag att tillsammans med samt kyrkan och gjort betydliga satsningar på att utveckla stödet till asylsökande i .
frs · GO121526 · 2001-08-17 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:1526 om beskattning av EU-parlamentariker har frågat mig om den är på väg att kompromissa om beskattningen av ledamöterna i eller om regeringen vidhåller principen om nationell beskattning. pågår ett arbete med att ta fram en ledamotsstadga för . I detta arbete har en av de svåraste frågorna visat sig vara den om hur ledamöterna ska beskattas. Det är riktigt som påpekar i sin fråga att tillhör de länder som värnar rätten att nationellt beskatta sina ledamöter. Det svenska ordförandeskapet har försökt finna en kompromiss som skulle kunna föra frågan framåt. Syftet har varit att försöka uppnå enighet om en modell för beskattningen av ledamöterna som ger de länder som inte önskar en beskattning på EU-nivå möjlighet att behålla nationell beskattning. De informella förslag som det svenska ordförandeskapet lagt fram har mottagits väl, även i kretsar som tidigare endast kunnat tänka sig en uteslutande beskattning på EU-nivå för samtliga ledamöter. Frågan är emellertid inte slutligen avgjord. Det är för tidigt att dra några slutsatser om hur en ledamotsstadga exakt kommer att utformas. Arbetet kommer att fortgå under det belgiska ordförandeskapet.
frs · GO121527 · 2001-08-08 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:1527 om antalet anställda i har frågat statsminister om han avser vidta några åtgärder med anledning av den väldiga personalökning som skett inom . Frågan har överlämnats till mig. Jag har uppfattat frågan så att de åtgärder syftar på handlar om att begränsa antalet anställda inom . De faktauppgifter om ökning av antalet anställda i som för fram i sin fråga stämmer inte. Antalet anställda i har inte ökat med 3 000 personer under perioden 1993@2000. Ökningen av antalet anställda är 1 284 personer. I begreppet antalet anställda inkluderas även tjänstlediga och långtidssjukskrivna. Ser man till antalet tjänstgörande i är ökningen än mindre. I kan man följa utvecklingen under åren 1993@2000. Antalet tjänstgörande har ökat med 988 personer. Jag vill framhålla att måste vara dimensionerat efter de krav som vårt moderna demokratiska samhälle ställer. Det är ett intresse för hela svenska folket att exempelvis propositioner blir väl underbyggda, lagtexter korrekt utformade, att landet representeras på ett professionellt sätt i internationella sammanhang, att enskilda medborgare eller företag kan få snabba svar på sina frågor eller att ärenden behandlas inom rimlig tid. Även är beroende av att arbete utförs på ett adekvat sätt. Det är min bestämda uppfattning att riksdagsledamöterna har rätt att förvänta sig väl underbyggda förslag från regeringen och att riksdagsbehandlingen blir mycket bättre med bra underlag. Av detta följer att dimensioneringen av kontinuerligt behöver ses över. I de fall att kraven på ökar, nya arbetsuppgifter tillkommer eller kvaliteten på det utförda arbetet annars riskerar undergrävas kan det finnas anledning att öka antalet anställda. Regeringen måste därtill ständigt pröva om arbetet i utförs på ett tillräckligt effektivt sätt och om egen resursanvändning är optimal. Som ett led i arbetet med att se över nuvarande och framtida behov av resurser gav regeringen ett uppdrag åt den oberoende forskaren . redovisade i Ds 2000:27 Vad kostar det att regera? bl.a. att arbetsbelastningen i generellt ökat under det senaste årtiondet. skriver bl.a. att "kompetens och resurser urholkats... Nya uppgifter har tillkommit, arbetsmängden har ökat och ambitionsnivån har stigit, men resurserna har inte ökat i proportion till detta". uppskattade resursgapet till mellan 300 och 400 årsarbetskrafter. Med detta som bakgrund föreslog regeringen ekonomiska vårproposition en ökning av anslaget till med , ytterligare samt . Jag ser ingen anledning att nu frångå den bedömning regeringen gjorde i vårpropositionen. Några åtgärder av det slag som antyder i sin fråga är därför inte aktuella. Därtill kan jag slutligen konstatera att frågan om dimensionering återigen kommer att prövas av i samband med behandlingen av statsbudgeten .
frs · GO121528 · 2001-08-22 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:1528 om asylpolitik ur genusperspektiv har ställt en fråga till jämställdhetsminister om hon är beredd att låta utvärdera den svenska asylpolitiken ur ett genusperspektiv. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på frågan. Varje minister har ett ansvar för jämställdhetsfrågor inom sitt sakområde. anser att det kan ifrågasättas om skäl för förföljelse värderas olika för kvinnor och män. Kvinnor och män förföljs ofta av liknande orsaker, men förföljelsen kan ta sig olika uttryck. Det händer även att särskilt kvinnor förföljs på grund av att de överskridit de sociala normerna i det samhälle de lever. har tillsammans med , på regeringens uppdrag, överlämnat en redogörelse för vilka tillståndsgrunder som faktiskt tillämpats för asylsökande kvinnor sedan nya skyddsregler infördes i utlänningslagen . Resultatet av och undersökning ger enligt min mening inte stöd för att skäl för förföljelse skulle värderas olika för kvinnor och män. Inte heller i övrigt ger undersökningen stöd för att asylansökningar från kvinnor skulle behandlas orättvist. Som jag tidigare framfört i anser jag att det finns anledning att se närmare på gällande skyddsregler och deras tillämpning i syfte att jämställa olika former av skydd undan förföljelse. Det har emellertid skett en undersökning av kvinnors asylskäl. Jag anser att det inte är aktuellt att låta göra en särskild utvärdering av svensk asylpolitik ur ett genusperspektiv.
frs · GO121529 · 2001-08-15 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:1529 om läkares rätt till arbete har frågat mig vilka åtgärder jag ämnar vidta för att inte bl.a. läkare, sjukgymnaster och tandläkare förhindras arbeta vidare med ersättning i väntan på att beslut om slopad åldersgräns träder i kraft. Bakgrunden till frågan är beslut som gör det möjligt, för dem som kan och vill, att arbeta vidare med offentlig finansiering till fr.o.m. samt tillkännagivande att åldersgränsen för dessa helt bör avskaffas . Jag bedömer att det är rimligt att man innan man beslutar om genomgripande förändringar analyserar och bedömer de konsekvenser som sådana förändringar medför. Regeringen tillsätter därför en särskild utredare som ska utreda konsekvenserna vid ett avskaffande av åldersgränsen för läkare, sjukgymnaster, tandläkare och tandhygienister, för att erhålla offentlig finansiering. Utredaren ska bl.a. analysera vilka konsekvenserna blir för sjukvårdens organisation, kvalitet och kontinuitet vid ett sådant avskaffande. I avvaktan på utredarens slutsatser och den fortsatta behandlingen av frågan kommer de redan beslutade reglerna att gälla.
frs · GO121531 · 2001-08-10 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:1531 om moms på veckotidningar har frågat mig om jag är beredd att verka för lika moms på veckotidningar och dagstidningar så att konkurrensneutralitet kan uppnås. har hänvisat till en rapport från där verket pekat på konkurrens- och gränsdragningsproblem med anledning av skillnaderna i momssatser inom medieområdet. Jag har så sent som svarat på en fråga om momsen på olika slags tidningar. Jag förklarade då att jag väl känner till att det kan uppstå konkurrens- och gränsdragningsproblem i ett mervärdesskattesystem som dels innehåller olika skattesatser, dels ger möjligheter att undanta vissa transaktioner eller verksamheter från beskattning. Jag påtalade vidare bl.a. att jag fortlöpande får framställningar om att avsteg borde göras från den gällande normalskattesatsen för vissa typer av tillhandahållanden, inte minst inom medieområdet. Slutligen svarade jag att eftersom jag är medveten om de problem som har redovisat är min ambition att föreslå så få nya avvikelser som möjligt och i stället värna om likformighet och enhetlighet vid beskattningen. Av detta följer att jag inte utan mycket starka skäl vill utöka området för reducerad skattesats. Det har dock efter förra frågans besvarande inkommit brev till innehållande yrkanden om förändrad beskattning inom vecko- och dagstidningsbranschen. Dessa ärenden bereds inom departementet. Innan alla fakta är noggrant utredda och dessa ärenden i övrigt är färdigbehandlade är jag inte beredd att ge något definitivt svar till om det finns behov av någon åtgärd från min sida.
frs · GO121532 · 2001-08-17 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:1532 om gränsgångaravtalet i har frågat mig om jag avser verka för att få till stånd mera generella undantagsregler för s.k. gränsgångare. Hon har hänvisat till ett tidigare frågesvar från mig (2000/01:1443) angående näringslivets utveckling i . I sin fråga nämner det s.k. gränsgångaravtalet mellan och och rådets förordning (EEG) nr 1408/71 av om tillämpningen av systemen för social trygghet när anställda, egenföretagare eller deras familjemedlemmar flyttar inom gemenskapen. och rådets förordning reglerar olika saker. I avtalet, som är en del av det nordiska dubbelbeskattningsavtalet, behandlas inkomstskattefrågor medan förordningen behandlar frågor om sociala trygghetssystem, t.ex. om vilket lands system som ska gälla i olika situationer. Till frågorna om tillämpligt trygghetssystem hör också frågor om rätt för det landet att ta ut socialavgifter. Mitt svar handlade om socialavgifter och danska arbetsgivares skyldighet att betala svenska sådana för anställda som är bosatta här i landet som de arbetar helt eller delvis i . Ytterst rörde svaret därför också en tillämpning av rådets förordning. Jag nämnde att det pågår kontakter mellan svenska tillämpande myndigheter och i kring frågan om möjligheten att klara av vissa situationer genom individuella dispenser, dvs. sådana undantag "för vissa grupper av personer eller för vissa personer" som förordningen (artikel 17) tillåter. klargjorde jag att jag inte avser vidta någon åtgärd för att danska arbetsgivare inte ska behöva betala socialavgifter i för anställda som omfattas av den svenska socialförsäkringen. Jag gör samma bedömning . När det gäller inkomstskatterna vill jag hänvisa till ett annat frågesvar jag gav (2000/01:1493). I det nämnde jag ett möte som är planerat att hållas i , mellan tjänstemän från i och i . Då ska nämligen bl.a. de offentligfinansiella effekterna och effekterna för enskilda skattskyldiga av gränsgångarordningen i det nordiska dubbelbeskattningsavtalet diskuteras. Mötet kommer att vara ett arbetsmöte och diskussionerna kommer i huvudsak att vara tekniska till sin natur. Några regelrätta förhandlingar kommer inte att äga rum. Vid tillfället kommer även frågorna om uttag av svenska socialavgifter i fall då arbete utförs i båda länderna att diskuteras. Det är i övrigt för tidigt för mig att nu göra ett uttalande om vad som kan, eller bör, komma att hända med de inkomstskatteregler som gäller gränsgångare. I sammanhanget vill jag erinra om bakgrunden till de samtal som förs med i , att våra båda länder ju åtagit sig att aktivt följa integrationsutvecklingen för att bedöma vilka skillnader i skattesystemen som kan verka hämmande eller snedvridande.
frs · GO121533 · 2001-08-10 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:1533 om gymnasiebidrag till friskolor har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att förbättra svarsfrekvens och statistikunderlag vid inrapportering av skolkostnader till SCB. Skolhuvudmännen inom det offentliga skolväsendet är skyldiga att för uppföljning och utvärdering av skolväsendet lämna de uppgifter om sin skolverksamhet som föreskriver. Detta framgår av förordningen (1992:1083) om viss uppgiftsskyldighet för skolhuvudmännen inom det offentliga skolväsendet m.m. Om en skolhuvudman inte fullgör sina skyldigheter får enligt samma förordning vid vite förelägga skolhuvudmannen att fullgöra sina skyldigheter. Av föreskrifter (SKOLFS 2000:157) om uppgiftsinsamling från skolhuvudmännen framgår att vissa uppgifter ska lämnas till medan andra ska lämnas till . Det är dock som förfogar över möjligheten att vitesförelägga t.ex. en kommun att inkomma med föreskrivna uppgifter. Nuvarande bestämmelser möjliggör således för att få till stånd en ökad svarsfrekvens. Jag utgår ifrån att använder möjligheten att vitesförelägga i den mån verket finner nödvändigt. Av föreskrifterna framgår även vilka uppgifter t.ex. kommuner (bil. 1 till föreskrifterna) ska lämna. Om det statistikunderlag som lämnas inte är tillfredsställande utgår jag ifrån att ser över sina föreskrifter så att de får en ändamålsenlig utformning. Beträffande lokalkostnaderna vill jag framhålla att den omständigheten att det finns variationer i hur kommunerna beräknar sina lokalkostnader inte torde påverka medianvärdena, vilka varken påverkas av extremt låga eller av extremt höga kostnader. Jag har därför inte för avsikt att förändra gällande bestämmelser.
frs · GO121534 · 2001-08-10 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:1534 om rekrytering till gymnasieskolor har frågat mig vilka åtgärder jag avser vidta vad gäller riksrekrytering för gymnasieskolor. Med stöd av regeringens bemyndigande tillkallades en kommitté med uppdrag att utreda och lämna förslag till en framtida utformning av gymnasieskolans studievägsutbud (dir. 2000:35). Kommittén ska bl.a. överväga formerna för hur alla studievägar kan göras tillgängliga för elever i hela landet och de ekonomiska konsekvenserna av detta. Kommittén ska redovisa sitt arbete och jag har inte för avsikt att föregripa kommitténs arbete.
frs · GO121535 · 2001-08-10 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:1535 om pensionskostnader i kommunala skolor har frågat mig vad jag avser vidta för åtgärder för att korrigera de bristfälliga redovisningsresultaten vad avser speciellt pensionskostnaderna i kommunala skolor. Naturligtvis är det viktigt att kostnaderna redovisas på ett korrekt sätt så att kommunala och fristående skolor konkurrerar på lika villkor. är den myndighet som ansvarar för bl.a. statistik gällande kommunernas skolkostnader, bl.a. de uppgifter som ligger till grund för den s.k. prislistan för bidrag till fristående gymnasieskolor. Om det statistikunderlag som lämnas inte är tillfredsställande utgår jag ifrån att ser över sina föreskrifter så att de får en ändamålsenlig utformning. Jag har därför inte för avsikt att förändra gällande bestämmelser.