ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · GO11554 · 2001-01-22 00:00:00 — Fråga 2000/01:554 av () till justitieminister om fallet sitter den svenska medborgaren fängslad i , dömd för delaktighet i två mord som hennes dåvarande pojkvän begått. Den juridiska processen i kan djupt ifrågasättas, som ofta blir följden i länder där pengar eller statlig maktfullkomlighet dominerar. skulle kunna avtjäna resten av sitt straff i om garantier ges för att straffet inte avkortas. På olika sätt har svenska regeringar, enligt uppgift, endast snuddat vid att ta sig an frågan på allvar. får man intryck av att, åtminstone med den bristande insyn som jag har, framtid föga berör landets regering. Kanske har en ovilja att agera kraftfullt med det faktum att hon drabbats av ett rättssystem, som svenska regeringar inte vill stöta sig med. Vi ser ju sådana tendenser när regeringen med full rätt kritiserar dödsstraff i länder som inte tillhör den västerländska sfären, medan man tiger om det som sker i det som, utan ironi, kallas världens största demokrati. Hur avser justitieministern agera i fallet ?
fr · GO11555 · 2001-01-22 00:00:00 — Fråga 2000/01:555 av () till statsrådet om etik och moral i skolan Skolministern säger sig vilja införa etik och moral som ett nytt och obligatoriskt ämne på gymnasiet . Frågetecknen efter skolministerns utspel är dock fler än svaren. Vad ska det innehålla? Ska det betygsättas? Idén låter lik den skolministern lanserade . Då skulle det nya ämnet heta social kompetens och bli ett kärnämne på gymnasiet. Därmed skulle det vara obligatoriskt för alla och dessutom betygssättas. Men skolan har ingen som helst rätt att betygsätta mänsklig mognad. Knappast något talar för att ett särskilt etikämne på gymnasiet skulle göra vare sig till eller från för miljön i skolan. Det som krävs är att vuxenvärlden och skolan skaffar sig ett konsekvent och tydligt förhållningssätt i alla relationer med barn och ungdomar. Det är föräldrars rätt och skyldighet att förmedla värderingar och tala med sina barn om det som är svårt i livet. Ett nytt ämne skulle snarare förvärra än lösa problemen när föräldraansvaret ytterligare trängs tillbaka av det offentliga. Den som vill påverka miljön i skolan eller ungdomars etik bör i stället tillse att föräldrar kan spendera mer tid med sina barn och betona föräldrars ansvar för barnen. Min fråga till skolministern är: Vilka åtgärder ämnar skolministern vidta för att klargöra för hur hon menar att det nya gymnasieämnet om etik och moral ska se ut?
fr · GO11556 · 2001-01-22 00:00:00 — Fråga 2000/01:556 av () till statsminister om hotellkostnad i samband med konferensen I kamp mot intolerans I samband med bokade enligt uppgift regeringen större delen av rummen i ett känt hotell i . Först innan konferensens start meddelades hotelledningen att övriga gäster av säkerhetsskäl måste flyttas från hotellet. Ett femtiotal gäster avbokades därför, liksom alla övriga konferenser och hela festvåningsverksamheten. Hotellet förlorade därför stora pengar på de tomma rum och lokaler som regeringen krävt skulle friställas. Hotellet anser att regeringen bör stå för kostnaden för den förlorade inkomsten, och fakturerade regeringen för de tomma rummen. Tilläggas kan att då vid andra tillfällen bokat rum på hotell har detta enligt uppgift fungerat och hotellen har fått ersättning. Enligt tidningskällor står nu regeringen i skuld till hotellet, eftersom man ännu inte betalt fakturan. Det kan inte vara rimligt att enskilda företag ska stå för kostnader som regeringen åsamkar (utan uppgörelse). Tydligen finns regler, men dessa bör ses över. Eftersom är ett årligt återkommande evenemang, är det min förhoppning att liknande problem inte tillåts kasta någon skugga över årets konferens, liksom att de aktuella missförhållandena regleras. Vad avser statsministern vidta för åtgärder för att rätta till dessa missförhållanden?
fr · GO11557 · 2001-01-23 00:00:00 — Fråga 2000/01:557 av () till miljöminister om fartyg vid känsliga naturområden Oljeutsläppen från sjöfarten har varit och fortsätter att vara ett stort problem. Unika naturmiljöer runtom i och världen hotas när tankfartyg förliser eller rengör sina tankar. Lagar och regler för att minska dessa hot måste införas . Oljeutsläppen måste stoppas! Det senaste i raden av exempel på unika naturmiljöer som hotas av ett stort oljeutsläpp är utanför . förliste ett tankfartyg strax utanför öarna och 700@1000 ton olja läckte ut. Oljan hotar nu det unika djurlivet på dessa öar. Extra känsligt blir detta område då av de 5000 djurarterna är unika för just . Det kan med fog talas om att unika naturvärden hotas. Även i svenska vatten drabbas unika miljöer då och då av oljeutsläpp vilket får allvarliga konsekvenser för djur- och naturliv. samt Stora och är exempel på detta. Ett sätt att minska riskerna med oljeutsläpp är att se till att tankfartyg inte trafikerar vattnen i den direkta närheten till de mest känsliga och unika naturmiljöerna. Detta kan markant öka möjligheten att skydda dessa miljöer. Min fråga till miljöministern är följande: Vilka åtgärder ämnar ministern vidta, nationellt och internationellt, för att fartyg inte ska trafikera den direkta närheten av känsliga och unika naturmiljöer?
fr · GO11558 · 2001-01-23 00:00:00 — Fråga 2000/01:558 av () till statsrådet om skolpolitiken Det är ett misslyckande för hela skolpolitiken när andelen elever som går ur utan fullständiga betyg ökar. var det närmare en fjärdedel av barnen som saknade fullständigt betyg. 65000 elever har på bara underkänts i ett eller flera ämnen och 30000 saknar behörighet till gymnasieskolan. God utbildning är avgörande för individens välfärd. Ingenting kan kompensera ett barn eller en tonåring och bristande utbildning. Den som inte lär sig läsa och skriva, eller bygger en plattform av baskunskaper har svårt att gå vidare i livet. Sambandet mellan låg utbildning och hög risk för arbetslöshet är tydligt. God utbildning är både den bästa och kanske också den enda fungerande välfärdspolitiken för ett samhälle. Tillgång till god utbildning borde vara en grundläggande rättighet för alla svenska barn och ungdomar. Alla ska erbjudas möjligheten till en individuellt anpassad utbildning, rik på stöd när man behöver extra hjälp, rik på utvecklingsmöjligheter för dem som vill gå snabbare fram, solid i de vardagliga värderingarna och tydlig om det sociala klimatet på skolan. Min fråga till skolministern är: Vilka åtgärder avser skolministern vidta för att åtgärda bristerna i dagens skolpolitik, vars utfall är att var fjärde elev saknar fullständiga betyg och att 65000 barn underkänts ?
fr · GO11559 · 2001-01-23 00:00:00 — Fråga 2000/01:559 av (c) till justitieminister om ersättning för förrättning av borgerlig vigsel och registrering av partnerskap De personer som är förordnade att förrätta borgerlig vigsel och registrering av partnerskap har enligt gällande förordning (SFS 1985:1113) en ersättning för första förrättningen med 110kr. Utförs mer än en förrättning ersätts de med 30kr för varje registrering utöver den första. Denna ersättningsnivå har gällt oförändrat , alltså . Det förekommer inga reseersättningar eller ersättningar för andra kringkostnader. Många förrättningar är förlagda . Det är alltfler som använder sig av dessa tjänster och det är angeläget att det finns personer som ställer upp på dessa förordnanden och som dessutom utför uppdraget på ett fint och värdigt sätt. Min fråga till ministern är: Vilka initiativ är ministern beredd att vidta för att förbättra ersättningen för de som förordnas att förrätta borgerlig vigsel och registrering av partnerskap?
fr · GO11560 · 2001-01-23 00:00:00 — Fråga 2000/01:560 av (m) till justitieminister om ouppklarade brott Antalet anmälda och för polisen kända brott har ökat lavinartat , medan däremot andelen uppklarade brott i det närmaste har halverats . Detta är givetvis en djupt olycklig och starkt oroväckande utveckling. Att i möjligaste mån förhindra brott kan sägas vara allas vårt ansvar, men att klara upp redan begångna brott är uppgifter som närmast åvilar polis, åklagare och domstolar. Och här har alltså prestationerna fortlöpande minskat efter hand. Vilka åtgärder avser justitieministern vidta för att öka andelen uppklarade brott?
fr · GO11561 · 2001-01-23 00:00:00 — Fråga 2000/01:561 av (m) till justitieminister om utredning om ändring i atomansvarighetslagen I propositionen (2000/01:43) om ändringar i atomansvarighetslagen anför regeringen att strävan är att möjligt övergå från strikt ansvar till obegränsat ansvar för anläggningsinnehavarna i händelse av atomskador. Detta förutsätter bl.a. ändringar i den s.k. . Det är redan nu stora belopp och långtgående konsekvenser som kan bli aktuella och vid obegränsat ansvar kan de förmodas i vart fall inte bli mindre. De svenska kärnkraftverken tillhör den konkurrensutsatta basindustrin i , som dock genom diverse krav och pålagor befinner sig i en mer utsatt konkurrenssituation i förhållande till sina europeiska konkurrenter än vad som eljest vore nödvändigt om, nämligen, villkoren var mer likvärdiga och harmoniserade. Regeringen anför i propositionen att en särskild utredare ska ges i uppdrag att lämna förslag om hur ett obegränsat ansvar bör genomföras i atomansvarighetslagen. Är det justitieministerns avsikt att låta kraftproducenternas kunskaper och erfarenheter fortlöpande bli företrädda under utredningsarbetet?
fr · GO11562 · 2001-01-23 00:00:00 — Fråga 2000/01:562 av (m) till justitieminister om ränteskruvning leasingutredning berörde och föreslog åtgärder mot s.k. ränteskruvning, ett fenomen som ibland visat sig inom finansiell leasing. har 1997, 1998 och 2000 behandlat motioner i ämnet. har tills vidare avslagit dessa i avvaktan på den beredning av frågan om bl.a. konsumentleasing som regeringen påstår äger rum inom . I ett frågesvar (dnr Ju2000/2442) uppgav dåvarande justitieministern att "regeringens avsikt är att i en kommande proposition om bl.a. konsumentleasing ta upp frågan i vilken omfattning det behövs lagstiftning om finansiell leasing mellan näringsidkare". Vidare att "prioriteringar har dock lett till att det inte varit möjligt att arbeta med frågan. Någon proposition kommer inte att kunna lämnas till förrän efter ordförandeskap i EU". Med tanke på att det kan röra sig om betydande belopp för vissa näringsidkare och så förflutit sedan frågan berördes i utredningen är det knappast acceptabelt att regeringen så envist skjuter frågan framför sig. Vilka åtgärder avser justitieministern vidta för att avhjälpa bristen?
fr · GO11563 · 2001-01-23 00:00:00 — Fråga 2000/01:563 av () till justitieminister om ordningen inom kriminalvården "När personalen på gick igenom gemenskapsutrymmet gjorde de ett ovanligt fynd @ en hembränningsapparat." Citatet kommer från en liten notis i . Visst blir man förvånad. Det säger sig även säkerhetschefen på anstalten vara. Visserligen beslagtas mäsk omkring varannan eller på anstalten, men det här var första gången personalen hade hittat en hembränningsapparat. Fångarna ligger också bakom otillåten tillverkning av tillhyggen såsom hemmagjorda knivar och skarpslipade plåtbitar. Visserligen är det ju bovar som befolkar våra fängelser, men avsikten är ju ändå att de ska avhållas från att begå brott och till yttermera visso genomgå rehabilitering till ett bättre liv. Om inte kriminalvården ens kan förhindra att olaglig sprittillverkning sker på anstalterna, hur ska de då klara av den vårdande och rehabiliterande uppgiften? Vad avser justitieministern vidta för åtgärder för att kriminalvården ska klara sitt uppdrag?
fr · GO11564 · 2001-01-23 00:00:00 — Fråga 2000/01:564 av () till socialminister om riksnormen för socialbidrag höjdes barnbidraget med 100kr . Avsikten var att det skulle komma alla barnfamiljer till del. Men så blev det inte i verkligheten eftersom kommunerna helt riktigt följer de riksnormer som finns för beräkningar av socialbidraget som säger att barnbidraget ska tas upp som inkomst. Detta gör att de familjer som uppbär socialbidrag, de som kanske bäst behöver det, inte får del av höjningen av barnbidraget. Det blir i stället kommunerna som får ta del av barnbidragshöjningen på 100kr i dessa fall. Detta borde föranleda att socialministern ändrar antingen riksnormen för socialbidraget eller ändrar systemet så att barnbidraget inte räknas in i gällande beräkningar för socialbidraget. Vad avser socialministern vidta för åtgärder så att alla barnfamiljer i hela landet får del av den standardhöjning som det höjda barnbidraget skulle innebära?
fr · GO11565 · 2001-01-23 00:00:00 — Fråga 2000/01:565 av () till näringsminister om privatresekort hos SJ I samband med att SJ bolagiserades så ändrades reglerna för privatresekorten för SJ:s anställda. I fortsättningen är det endast de anställda och de som gått i pension som får denna förmån. Anställda som jobbat lojalt i företaget blir nu av med sina kort när de går i pension, vilket kan kännas orättvist för dem. Denna förmån vid pensioneringen borde åtminstone få vara kvar för de som jobbade i bolaget . Många menar att detta är prov på dålig, eller närmast obefintlig, personalpolitik. Med hänvisning till det ovan anförda skulle jag vilja ställa följande fråga till näringsministern: Är regeringen som ägare beredd att ta upp en diskussion med SJ om privatresekortet vid framtida pensioneringar av SJ-anställda?
fr · GO11566 · 2001-01-24 00:00:00 — Fråga 2000/01:566 av () till finansminister om inhemsk elproduktion Följderna av den akuta elbristen i visar hur känsligt det moderna samhället är för störningar i elförsörjningen. Problemen i beror på en kombination av ökad konsumtion, priskontroll i konsumtionsledet med avreglerat produktionspris samt att inga nya produktionsanläggningar byggts . Roterande bortkoppling, dvs. att bryta strömmen timvis i område efter område, används nu som en nödlösning. I ökar elförbrukningen stadigt. En rad reservkraftverk har stängts därför att de inte kunnat konkurrera med skitigare produktion, med lägre skatt, i . Kärnkraften straffbeskattas med den särskilda produktionsskatten som saknar motsvarighet i civiliserade länder. Den gör det ointressant att höja effekten på verken och leder till lägre elproduktion i . Den socialdemokratiska politiken driver elproduktion ut ur och ökar risken för störningar i elförsörjningen. Även i vårt land finns planer på roterande bortkoppling vid elbrist. Vilka åtgärder avser statsrådet vidta för att dels slopa den särskilda produktionsskatten på kärnkraftsel, dels förbättra konkurrensvillkoren för de svenska reservkraftverken?
fr · GO11567 · 2001-01-24 00:00:00 — Fråga 2000/01:567 av () till socialminister om specialistläkare som fast läkarkontakt I den nationella handlingsplanen för hälso- och sjukvård som regeringen presenterade föreslogs bl.a. att fler allmänläkare skulle tillsättas. Kritik som riktades mot handlingsplanen var dock att de medel som anslogs inte skulle räcka till för denna tänkta resursförstärkning. påpekade detta i en särskild motion och föreslog att propositionen borde ha öppnat möjligheten för befolkningen att kunna välja även andra specialistläkare än allmänläkare som sin fasta och personliga läkarkontakt i primärvården. I första hand handlade det om barnläkare, gynekologer, psykiatriker, och geriatriker. Enligt uppgift i har den nya majoriteten i med socialdemokratisk ledning antagit ett åtgärdspaket för primärvården. I och med detta åtgärdspaket har man beslutat att även andra specialister än allmänspecialister bör komma i fråga som patientens fasta läkarkontakt inom primärvården. Som argument för detta har man anfört bristen på allmänläkare men även att göteborgarnas bästa måste få gå före allt annat. Vilka åtgärder avser statsrådet vidta så att även andra specialister än allmänspecialister kan verka som en fast läkarkontakt i primärvården?
fr · GO11568 · 2001-01-24 00:00:00 — Fråga 2000/01:568 av () till justitieminister om avstängning från Fyra elever vid har fått en varning för grova nedsättande uttalanden om kvinnor, invandrare och homosexuella. Personer med åsikter som dessa borde inte ha antagits till utbildningen över huvud taget. Antagningen till skolan bör därför ses över. Även om antagningen stramas upp är det mycket viktigt att har en beredskap för händelser av detta slag, det räcker inte med att varna eleverna. Någon form av uppföljning måste ske t.ex. i form av ett åtgärdsprogram. Det är i hög grad angeläget att det görs klart att det beteende som dessa elever uppvisat inte är acceptabelt. Om eleverna inte uppfyller kraven i åtgärdsprogrammet bör det vara möjligt att avstänga dem. Tydligen finns det tolkningssvårigheter av gällande regler när det gäller möjligheterna att avstänga elever med kränkande åsikter. Mot bakgrund av ovanstående vill jag fråga om justitieministern avser verka för att relevanta bestämmelser ändras så att studenter med kränkande åsikter kan avstängas från .
fr · GO11569 · 2001-01-24 00:00:00 — Fråga 2000/01:569 av () till justitieminister om Fyra elever vid har fått en varning för grova nedsättande uttalanden om kvinnor, invandrare och homosexuella. Personer med åsikter som dessa borde inte ha antagits till utbildningen över huvud taget. Antagningen till skolan bör därför ses över. Även om antagningen stramas upp är det mycket viktigt att har en beredskap för händelser av detta slag, det räcker inte med att varna eleverna. Någon form av uppföljning måste ske t.ex. i form av ett åtgärdsprogram. Det är i hög grad angeläget att det görs klart att det beteende som dessa elever uppvisat inte är acceptabelt. Mot bakgrund av ovanstående vill jag fråga om justitieministern avser verka för att hanteringen av problem av detta slag på förbättras.
fr · GO11570 · 2001-01-24 00:00:00 — Fråga 2000/01:570 av () till justitieminister om pirattillverkning och varumärkesintrång har utredande äntligen presenterat ett meddelande där man utlovar ett direktiv som ska motverka pirattillverkning. Av det tiotal konkreta förslag som väntar handlar de flesta om förändringar som bara marginellt motverkar förekomsten av pirattillverkade produkter, exempelvis farliga barnleksaker. Vem tror exempelvis att gränsöverskridande kriminalitet begränsas speciellt mycket av att branschorganisationer får rätt att föra kollektiv talan inför domstolar? Och vem tror att världshandelns lagliga del ökar med någon eller några procent av att tar fram "en regelbunden rapport om hur direktivet fungerar", eller av att varje medlemsstat tillsätter "en eller flera administrativa kontaktpersoner för ärenden som gäller insatser mot varumärkesförfalskningar och pirattillverkning"? Att vill satsa på utbildning av tjänstemän är bra, liksom tanken att harmonisera kriterierna för skadeståndsberäkningar och inrätta ett särskilt förfarande för att återkalla pirattillverkade produkter från marknaden. Sammantaget är insatserna dock inte tillräckliga. Med hänvisning till ovanstående vill jag ställa följande fråga: Vad avser justitieministern vidta för åtgärder för att det väntade EU-direktivet ska bli mer kraftfullt i synnerhet mot konsumentfarliga produkter på den svenska marknaden?
fr · GO11571 · 2001-01-24 00:00:00 — Fråga 2000/01:571 av () till justitieminister om polisens resurser för att bevaka stora evenemang har det varit vanligt med våldsamma antidemokratiska manifestationer mot internationellt och europeiska samarbete. Detta visar exempelvis erfarenheterna från och . Detta gör att behovet av polisiär närvaro är extra stort i samband med ordförandeskap i EU och . Eftersom polismyndigheten, som en konsekvens av de beslut den politiska majoriteten har fattat i , brottas med stora ekonomiska problem är det av stor vikt att kostnaderna för och behovet av bevakning är väldefinierade. Frågan är inte enbart en fråga för utan för hela landet eftersom stora möten kommer att avhållas på flera orter . Många lokala polismyndigheter saknar ekonomiska och personella resurser för att kunna utföra omfattande extra åtaganden och garantera medborgarnas trygghet och säkerhet. Det är heller inte klarlagt vilken beredskap som finns inför oförutsedda händelser och vilka konsekvenser dessa kan få för den ordinarie verksamheten. Med anledning av ovanstående vill jag fråga justitieministern: Vilka åtgärder avser justitieministern vidta för att polisen ska klara av att bevaka ordförandeskap i EU, samt garantera medborgarnas säkerhet inom givna resurser?
fr · GO11572 · 2001-01-24 00:00:00 — Fråga 2000/01:572 av () till justitieminister om gränskontroll för att upptäcka stöldgods Enligt uppgift så ökar problemet med polska och baltiska ligor som kommer till med den enda avsikten att stjäla. Svårigheten att bevisa brott gör att tullen ofta tvingas släppa igenom bilar fullastade med stöldgods. Vad avser justitieministern vidta för åtgärder för att man ska kunna komma till rätta med detta problem?
fr · GO11573 · 2001-01-24 00:00:00 — Fråga 2000/01:573 av () till utrikesminister om falungong Under förra riksdagsåret ställde frågan till utrikesministern om hur hon avsåg att agera för att markera ställningstagande vad gäller behandling av falungonganhängare. Utrikesministern svarade att regeringen i sina kontakter med ledare markerat sitt avståndstagande från den behandling som falungonganhängare utsatts för samt att regeringen fortsatt kommer att påtala brott mot de mänskliga rättigheterna mot dem liksom mot andra, när sådana brott begås. nås vi av nyheterna att falungonganhängare i samband med firandet av det kinesiska nyåret ånyo utsätts för kränkningar av sina mänskliga rättigheter. Med anledning av detta vill jag fråga ministern: Hur avser ministern agera med anledning av de kränkningar av de mänskliga rättigheterna som falungonganhängare utsatts för i samband med det kinesiska nyårsfirandet?
fr · GO11574 · 2001-01-24 00:00:00 — Fråga 2000/01:574 av () till näringsminister om höghastighetsfärjan i Gotlandstrafiken I regeringens budgetproposition (utgiftsområde 22, Kommunikationer) anförs följande: "Regeringen konstaterade i budgetpropositionen att höghastighetsfärjan fyllde ett resebehov även under lågsäsong. (@@@) Ambitionsnivån för Gotlandstrafiken bör ligga kvar även ." När nu Rikstrafiken presenterade turlistan för framgår att det inte är någon trafik med höghastighetsfärjan . Således har det gjorts avsteg från den ambitionsnivå som regeringen angivit i propositionen . Mot bakgrund av ovanstående vill jag fråga näringsministern vilka åtgärder statsrådet avser vidta för att säkerställa att regeringens ambition vad gäller Gotlandstrafiken säkerställs.
fr · GO11575 · 2001-01-24 00:00:00 — Fråga 2000/01:575 av () till näringsminister om regelverket för företagen Regeringen har länge talat om behovet av åtgärder för att förbättra företagsklimatet. Det har varit småföretagsdelegation, bildande av referensgrupper med företagare och en simplexförordning som skulle skapa förutsättningar för enklare regler för företagen. I en enkät gjord av SAF, presenterad , uppger över hälften () av de tillfrågade företagarna att det blivit fler regler under de två till tre . upplever en minskning. När det gäller regelkvaliteten och komplexiteten i regelverket anser att det blivit svårare att följa reglerna, men anser att det blivit lättare. Detta resultat är motsatsen till vad regeringen sagt sig vilja åstadkomma. Vad avser näringsministern vidta för åtgärder för att företagarna ska få uppleva reella enklare regler?