ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
frs · GO12772 · 2001-02-28 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:772 om sjuksköterskebristen har frågat mig vilka åtgärder jag ämnar vidta med anledning av den stora bristen på sjuksköterskor. Bristen på vårdpersonal och framför allt bristen på sjuksköterskor är en högst angelägen fråga för hela samhället. Enligt undersökningar är sjuksköterskor den yrkesgrupp som uppvisar störst brist bland 180 undersökta yrken. För att komma till rätta med den obalans som råder på personal inom vården krävs insatser från flera olika sektorer i samhället. Här spelar utbildningssystemet en mycket viktig roll och en snabb utbyggnad av sjuksköterskeutbildningen är av avgörande betydelse. Regeringen tillsatte 1998 en kommission just med syfte att bl.a. långsiktigt kartlägga och analysera rekryteringsbehoven inom vård- och omsorgssektorn. I rapporten Den ljusnande framtid är vård (Ds 1999:44) som kommissionen presenterade framförde kommissionen att sjuksköterskeutbildningen behövde utökas med 1 000 nybörjarplatser . En utökning av antalet nybörjarplatser har redan påbörjats av landstingen, som tillsammans med är huvudmän för vårdhögskoleutbildningarna och den fortsätter innevarande år genom att staten fördelar platser till vårdområdet. avser regeringen föreslå att staten fr.o.m. ska ta över huvudmannaskapet för landstingens vårdhögskoleutbildningar och därmed få det fulla ansvaret för dessa utbildningar. Detta kommer att underlätta en snabb utbyggnad dels genom att vårdområdet tillförs nya permanenta utbildningsplatser, dels genom att riktade punktinsatser för utbildningar till specialistsjuksköterska görs. Utbyggnaden av sjuksköterskeutbildningen innebär att antalet nybörjarplatser ökar med inom sjuksköterskeutbildningen. Denna höga utbyggnadstakt medför också att regeringen härigenom uppfyller vårdkommissionens mål.
frs · GO12775 · 2001-02-28 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:775 om barnmorskemålet och lika lön för likvärdigt arbete har frågat näringsminister om vilka åtgärder statsrådet avser att vidta för att principen "lika lön för likvärdigt arbete" i fortsättningen ska gälla på arbetsmarknaden med hänvisning till Arbetsdomstolens (AD:s) dom i det s.k. barnmorskemålet, då AD ogillade talan. Frågan har överlämnats till mig som jämställdhetsminister att besvara. Inledningsvis vill jag betona att jag står bakom principen att lika lön ska gälla för lika eller likvärdiga arbeten. Detta framgår också av den fr.o.m. årsskiftet förstärkta jämställdhetslagen som har mycket bestämda regler mot lönediskriminering. Den nya lagen har också regler om lönekartläggning som är klart formulerade och som bör innebära att de oklarheter som tidigare rått kan undanröjas. Lagen har därmed förutsättning att bli till det verkningsfulla verktyg som parterna behöver för att aktivt kunna arbeta med att undanröja osakliga löneskillnader mellan kvinnor och män som utför arbete som är att betrakta som lika eller likvärdigt. AD:s dom av ska nu analyseras. Jag avvaktar denna analys och går det därför inte att säga om regeringen kommer att vidta några ytterligare åtgärder.
frs · GO12776 · 2001-02-28 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:776 om har frågat mig om hur merkostnader för att bygga ut ska finansieras. Bakgrunden till frågan är en lägesrapport från som indikerar att merkostnader kan uppkomma. De eventuella merkostnader som rapporten tar upp är av olika slag. Det är dels kostnader som tillkommit på grund av ändrade krav i lagstiftning eller i tekniska normer och regler. Det är dels högre byggkostnader i övrigt. Men det är också ökade kostnader för finansiering av projektet som uppkommer i och med att tiden till färdigställande förlängts. gör f.n. en ny kostnadsutredning för . Den görs för att bedöma storleken på eventuella merkostnader och för att klarlägga vilka typer av merkostnader det i så fall är. Utredningen kommer att bli klar . Först därefter blir det aktuellt att ta ställning till hur eventuella merkostnader ska finansieras.
frs · GO12777 · 2001-02-28 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:777 om integrationen i har frågat mig om vilka åtgärder jag avser att vidta för att förenkla de arbetsrättsliga avtalsförhållandena för arbetstagare i . Arbetet för att främja integrationen i bedrivs inom en rad områden. Samordningsansvaret utövas av som varje enskild sakfråga åvilar på respektive fackdepartement. Som uppmärksammats av frågeställaren togs ett initiativ i rapporten där arbetsmarknadens parter uppmanades att undersöka behovet av att anpassa avtalen för arbetstagare som arbetar över . För att följa upp detta initiativ har Arbetsmarknadspolitiska Råd genomfört en kartläggning av pågående samarbetsinitiativ gällande avtalen för sådana arbetstagare. Kartläggningen ska också utgöra en plattform för framtida konstruktiva diskussioner kring behovet av att anpassa kollektivavtalen mellan och . Eftersom det rör sig om avtalsrättsliga frågor åligger det arbetsmarknadens parter att gå vidare. Självfallet följs dock frågan uppmärksamt, i första hand av , i perspektivet av utvecklingen av integrationen i stort.
frs · GO12778 · 2001-02-28 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:778 om finansiering av studier för äldre har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att undanröja problem med försörjningen under studietid för dem som behöver en andra chans i livet att utbilda sig. beskriver också studiefinansieringssituationen för en kvinna som menar har hamnat i skarven mellan olika trygghetssystem. Inledningsvis vill jag framhålla att jag anser att det reformerade studiestödssystem som träder i kraft är en åtgärd som kommer att underlätta studiesituationen för alla studenter oavsett ålder. Då höjs bl.a. den generella bidragsdelen i studiemedlet med till och lånedelen minskar i motsvarande mån. Personer som är minst och som studerar på grundskole- och gymnasienivå kan få ett studiebidrag som motsvarar av totalbeloppet eller . Oavsett utbildningsnivå kommer personer som är minst att under vissa villkor kunna få tilläggslån på ca , vilket sammantaget ger ett totalbelopp i studiemedel på ca . kommer regeringen också att för presentera en proposition om den fortsatta inriktningen och dimensioneringen av vuxenutbildningen och vuxenstudiestödet. Jag kan inte kommentera enskilda fall, men för att få det särskilda utbildningsbidraget (UBS) ska den sökande antingen vara anmäld hos den offentliga arbetsförmedlingen och då ha rätt till ersättning från a-kassa, eller vara arbetstagare vars arbetsgivare åtar sig att anställa en långtidsarbetslös anvisad av arbetsförmedlingen. Den som ansöker om UBS ska alltså vara arbetsförmögen vid studiernas början. Om den sökande är sjukskriven och uppbär sjukpenning vid studiernas början är det inte möjligt att få UBS eller annat studiestöd eftersom den sökande då har bedömts vara arbetsoförmögen av . Denna ordning kommer att gälla även i det nya system som träder i kraft .
frs · GO12779 · 2001-02-28 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:779 om det nya studiestödssystemet har frågat mig vad jag avser att göra för de studenter som har utnyttjat maximalt studiestöd innan de slutfört sin akademiska examen. Jag vill inledningsvis säga att vi i har ett av världens mest generösa studiestödssystem. När det nya studiestödssystemet träder i kraft, , kommer systemet att bli ännu mer förmånligt. Detta i form av en höjd bidragsdel, pensionsrätt och en rejält höjd gräns för hur mycket en student kan tjäna vid sidan om studierna utan att studiemedlen reduceras. Med det nya studiestödssystemet införs klara och tydliga regler vad gäller studietider. Bestämmelserna är generösa. Huvudregeln är, precis som i det nuvarande systemet, att studiemedel lämnas för tolv terminer eller högst som det uttrycks i studiestödslagen. Utöver den fastställda tidsgränsen kan studiemedel lämnas bara om det finns synnerliga skäl. Detta innebär en skärpning jämfört med nuvarande regler om särskilda skäl. Motivet för skärpningen är bl.a. att en alltför tung skuldbörda för den studerande bör undvikas. Det kan också nämnas att i det nya systemet beräknas studiemedel och inte per termin. Därmed blir systemet mer flexibelt och kan utnyttjas effektivare. Det innebär att inom givna ramar har var och en frihet att planera sina studier, t.ex. genom att hushålla med veckor. Inom ramen för den fastställda längsta tiden med studiemedel ryms alla högskoleutbildningar och även en möjlighet att senare i livet kompensera felval i ungdomsåren. Möjligheten till dispens blir dock mindre. Det nya studiestödssystemet blir klarare och mer överblickbart för den enskilde och därmed ökar möjligheten för studerande att bedriva väl planerade och målinriktade studier. Risken för att studerande kommer att hamna i den situationen att antalet terminer med studiemedel inte räcker till bör alltså minska . Däremot kan det övergångsvis bli problem för vissa studerande som påbörjat en utbildning i det nuvarande systemet och som behöver fortsätta i det nya systemet. Dessa studerande hade andra planeringsförutsättningar än de som inleder studier i det nya systemet. Enligt övergångsbestämmelserna kan de studerande som redan påbörjat studierna få dispens enligt de generösare reglerna i nuvarande system . Det kan vara rimligt att även andra studerande som förutsatt dispens men som inte kan slutföra sin utbildning får fortsätta med studiemedel. Det kan alltså bli aktuellt att se över dispensreglerna för vissa studenter. För dem som påbörjar sina studier i det nya systemet ska dock de av beslutade reglerna om längsta tid gälla. Jag vill också erinra om att i sitt förslag till budget inte inkluderade något förslag om utökad tid till studiemedel. I sin budgetmotion har förslag om en sammanlagd besparing på på studiestödet.
frs · GO12783 · 2001-02-28 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:783 om ekonomiskt svaga gruppers möjligheter att köpa mediciner har frågat mig om jag avser att verka för att ekonomiskt svaga grupper som t.ex. ensamstående mödrar ska kunna få förbättrade möjligheter att köpa nödvändiga mediciner. Anledningen till fråga är att i sin rapport 1997 @ hur blev det? har redovisat bl.a. att ensamstående kvinnor med barn, personer med socialbidrag och övriga personer med låg inkomst avstår från läkemedel av kostnadsskäl i större utsträckning än andra. Liksom anser jag naturligtvis att detta är mycket olyckligt eftersom de patienter, som inte anser sig kunna köpa ut sina läkemedel utsätter sig för en hälsorisk. Jag vill nämna att i sin rapport också pekar på att det totalt sett är färre som avstår från läkemedel av kostnadsskäl (då utvärderingen gjordes) än . av befolkningen avstod . kan dock inte konstatera om detta innebar en allvarlig risk och inte heller om de som avstod har gjort en medveten riskbedömning när man avstått från läkemedel och prioriterat något annat. Här behöver vi mer kunskapsunderlag för framtida bedömningar. I samband med att det nya systemet för läkemedelsförmånen infördes uttalade regeringen att det självklart inte får förekomma att människor på grund av att de inte vid ett visst tillfälle har råd att betala egenavgiften undanhålls möjligheten att få tillgång till erforderlig medicin. Därför infördes ett delbetalningssystem som gör att höga engångskostnader kan delas upp . Jag är liksom angelägen om att förbättra den nuvarande läkemedelsförmånen. Därför tillsatte regeringen en särskild utredare med uppdrag att göra en översyn av denna. Det grundläggande syftet var att få förslag till hur det ska göras möjligt för patienterna att få tillgång till värdefulla läkemedel till rimliga kostnader. Ett betänkande med förslag kring denna och en rad andra frågor kring läkemedel överlämnades till regeringen och bereds nu inom efter en omfattande remissrunda. Min avsikt är att föreslå regeringen att lägga en proposition till med utgångspunkt i förslagen i betänkandet .
frs · GO12786 · 2001-02-28 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:786 om marknadsföring av jordbruket har frågat mig vilka initiativ jag ämnar vidta för att marknadsföra det svenska jordbruket och därmed öka lönsamheten för våra hårt pressade bönder. har gått i bräschen för att jordbrukets produktionsformer ska vara säkra, hållbara och etiska. Dessa åtgärder har varit kostsamma och inneburit att vi ställt extra höga krav på våra svenska lantbrukare. Det finns numera en samsyn att denna politik är den enda rimliga. Därför är det extra glädjande att vi ser att denna inställning börjar betala sig. När efterfrågan på nötkött sjunker kraftigt i andra länder i BSE-krisens spår, så är situationen stabil i . Detta har även uppmärksammats i utländska medier. I rubriken till en artikel i står det 's caring farmers are rewarded with public's trust. Efterfrågan och priset på svenskt nötkött ökar på grund av att konsumenterna litar på det svenska nötköttet. Jag delar alltså inte syn när hon påpekar att de ekonomiska konsekvenserna av galna ko-sjukan som vi redan kan se i flera medlemsländer också syns i . Det arbete som lagts ned i för att våra livsmedel ska produceras på ett godtagbart sätt börjar visa resultat. Det är min förhoppning att den svenska jordbruksnäringen ska kunna visa fördelarna med svenska livsmedel även utanför . Detta är emellertid främst en fråga för näringens aktörer. Staten bidrar dock till att främja export av svenska livsmedel och att ge information om den svenska jordbruksmodellen utomlands. uppgår bidraget till .
frs · GO12789 · 2001-02-28 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:789 om medicinsk forskning på människor har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att medicinsk forskning på människor ska genomgå etisk prövning. Forskningsetiska kommittéer började bildas ; delvis som en följd av den s.k. och delvis för att finansiärer av forskning började kräva att medicinska humanforskningsprojekt skulle genomgå etisk granskning. finns forskningsetikkommittéer i varje sjukvårdsregion knutna till de medicinska fakulteterna. Detta innebär att medicinsk forskning som inbegriper människor som studieobjekt i praktiken prövas av en forskningsetisk kommitté. I den forskningsetiska utredningens betänkande Forskningsetisk prövning (SOU 1989:74) föreslogs bl.a. viss reglering av formerna för forskningsetisk granskning. beslutade emellertid, i enlighet med förslagen forskningspolitiska proposition (prop. 1989/90:90, bet. 1989/90:UbU25, rskr 1989/90:328), att inte ytterligare reglera verksamheten. Som aviserades i Forskning och samhälle (prop. 1996/97:5) tillsatte regeringen en parlamentarisk kommitté, som bl.a. annat skulle se över det nuvarande systemet för forskningsetisk granskning. De förslag som kommittén lämnade i sitt betänkande God sed i forskningen (SOU 1999:4) fick ett blandat mottagande av remissopinionen och många remissinstanser ansåg att det behövdes en generell författningsreglering om forskningsetisk prövning. I Forskning och förnyelse (prop. 2000/01:3) anförde regeringen att det inte framkommit någonting i utredningen som tyder på att systemet med forskningsetiska kommittéer inte fungerar väl. Däremot har behov av rättslig reglering av forskningsetisk prövning uppstått på grund av bl.a. vetenskapens utveckling och krav på prövning av forskningsetiska kommittéer bl.a. i personuppgiftslagen (1998:204). Dessutom har undertecknat om mänskliga rättigheter och biomedicin. Om konventionen ska ratificeras behöver förutsättningarna för en rättslig reglering av forskningsetisk prövning utredas. Regeringen gjorde mot denna bakgrund i Forskning och förnyelse bedömningen att det finns skäl som talar för en generell författningsreglering av forskningsetisk prövning. Betänkandet God sed i forskningen ger emellertid otillräckligt underlag för en sådan åtgärd. Jag kommer därför att tillsätta en arbetsgrupp inom som ska föreslå en rättslig reglering av forskningsetisk prövning.
frs · GO12790 · 2001-02-28 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:790 om ekonomiskt incitament för bevarandet av kungsörnen har frågat mig vad jag avser att göra för att främja en livskraftig stam av kungsörnar i . Situationen för kungsörnens framtid i visar en skiftande bild för olika delar av . I visar stammen en god tillväxt medan stammen i de nordliga delarna av landet, främst i fjällen, inte får tillräckligt med ungar för en långsiktigt hållbar utveckling av stammen i dessa områden. av hela det svenska beståndet av kungsörn beräknas finnas inom och . Det svaga häckningsresultatet bedöms till stor del bero på olaglig jakt. Det är därför viktigt att komma till rätta med den olagliga jakten. I regeringens proposition om sammanhållen rovdjurspolitik föreslås en bättre beståndsövervakning med utökade resurser för bl.a. länsstyrelserna och strängare straff för jaktbrott. Detta bl.a. för att markera samhällets syn på denna typ av olovlig verksamhet. Ersättning för skador av rovdjur är en viktig del i arbetet med att få acceptans för rovdjuren. Medel har i större omfattning särskilt utgått till rennäringen. Systemet har successivt reformerats och i regeringens proposition om sammanhållen rovdjurspolitik markeras att ersättningen till rennäringen baseras på förekomsten av rovdjur snarare än de skador som orsakas av rovdjuren. Syftet är att härigenom skapa bättre acceptans för rovdjuren. Med hänsyn till att kungsörnen snabbt kan förflytta sig över stora områden föreslås att den schablonmässiga ersättningen ska gälla även fortsättningsvis. Inriktningen är att viltskador så långt möjligt ska förebyggas med syfte att behålla livskraftiga rovdjursstammar som näringsutövning ska vara möjligt. Ökade medel kommer därför att satsas på sådana åtgärder. Medlen har dock inte använts så att markägaren direkt ersätts för att det finns naturligt förekommande rovdjur på ägarens marker. Jag anser att det från principiella utgångspunkter är tveksamt att börja ersätta markägare så snart det visar sig att en sällsynt art återfinns på hans ägor. Beträffande kungsörn kan tilläggas att kungsörnens häckningsområden i fjällen i stort sett ägs av staten eller skogsbolag varför ersättning till markägaren knappast kan anses vara en lämplig åtgärd för att främja en livskraftig stam av kungsörn. Jag har erfarit att överväger att avsätta inom "Anslaget för biologisk mångfald" för att kartlägga situationen för kungsörnar i fjällen. Inom Alvins fond, som förvaltas gemensamt av och ornitologiska förening, betalades det ut till olika samverkansgrupper för deras arbete med kungsörn. Jag anser att de åtgärder som jag redovisat kommer att främja en livskraftig stam av kungsörn i och avser inte nu att vidta ytterligare åtgärder.
frs · GO12796 · 2001-02-28 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:796 om vägar i glesbygd har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att glesbygden ska få den vägstandard beslutat om. Bakgrunden till frågan är bl.a. den satsning på bärighet, tjälsäkring och rekonstruktion av det regionala vägnätet som regeringen föreslog i budgetpropositionen för . Regeringen beslutar om medel till investeringar i de regionala planerna sammantaget medan de åtgärder som finns i respektive regional plan har beslutats av länsstyrelserna eller i förekommande fall de regionala självstyrelseorganen i samband med planupprättandet. Deras beslut bygger i sin tur på lokala kunskaper om brister och behov och på lokala politiska prioriteringar. Fördelningen av medel mellan regioner gjordes av regeringen i samband med att länsstyrelserna och de regionala självstyrelseorganen fick i uppdrag att upprätta planer för perioden 1998@2007. I fördelningen vägdes behoven av bärighet, tjälsäkring och rekonstruktion av det regionala vägnätet in. Den ökning av anslagsposten för investeringar i regional plan som regeringen gjort från till innebär därmed även en ökad satsning på bärighet, tjälsäkring och rekonstruktion. Regeringen har i regleringsbrev angivit att målet är att genomförandet av länsplanerna för regional transportinfrastruktur sker på ett sådant sätt att lika stor andel av respektive länsplan är genomförd efter en femårsperiod (vid utgången av ). I tidigare regleringsbrev har denna tidpunkt varit angiven till "vid utgången av ". I verksamhetsplan för avsätts ca för bärighet, tjälsäkring och rekonstruktion. Det är en ökning med ca jämfört med det genomsnittliga utfallet åren 1998@2000, eller en ökning med . Av dessa medel avsätts i region och , som tillsammans utgör Norrlandslänen och . Regeringen kommer att återkomma till frågan i det förslag till framtida infrastrukturinriktning som ska lämnas till .
fr · GO111249 · 2001-03-18 00:00:00 — Fråga 2000/01:1249 av () till socialminister om läkemedel Utvecklingen på läkemedelssidan är svindlande. Den rika världen får ständigt nya och bättre mediciner till förfogande mot mänskliga krämpor av olika slag. Den politiska utmaningen i detta är att fundera på hur vi ska kunna subventionera alla nya läkemedel eftersom kostnaderna är höga. Den s.k. läkemedelsutredningen föreslår en del ändringar i högkostnadsskyddet för läkemedel. Den s.k. trappan i subventionssystemet tas bort och patienten betalar hela priset för medicin från första kronan. För dem med störst behov av mediciner kommer kostnaderna för läkemedel, med utredarens förslag, att öka från 1800kr till 2800kr vilket är en höjning med . Detta påverkar fler av de grupper som till följd av sjukdom eller handikapp, t.ex. stomi, redan har en ansträngd ekonomi förutom sina fysiska utmaningar. Vad avser socialministern att göra för att inte läkemedelsavgifterna ska få fördelningsmässigt orimlig utformning?
fr · GO11821 · 2001-03-01 00:00:00 — Fråga 2000/01:821 av () till näringsminister om konkurrenssituationen inom inrikesflyget är det delvis statligt ägda flygbolaget ensamt om att bedriva reguljärt flyg till och från , detta efter uppköp av . Efter det att blev ensamt flygbolag har prisnivån ökat avsevärt. Det är därför mycket glädjande att ett nystartat flygföretag planerar att starta reguljär flygtrafik, till ett avsevärt lägre pris, med start . Det som däremot är oroande är att den betydligt större aktören nu startat en omfattande kampanj, där företaget marknadsför ett pris som avsevärt understiger det pris som det nystartade flygföretaget planerat. Denna kampanj hade naturligtvis aldrig kommit till stånd om inte en ytterligare aktör gjort sitt intåg på marknaden. Goda kommunikationer är väldigt viktigt för , inte minst av arbetsmarknadsskäl. Då är det inte särskilt lyckat om flygpriserna dumpas för att bli av med en konkurrent och sedan höjas igen. Mot bakgrund av ovanstående vill jag fråga näringsministern följande: Vilka åtgärder avser statsrådet vidta för att ett företag som delvis är ägt av staten inte ska kunna utnyttja sin dominerande ställning?
fr · GO11822 · 2001-03-01 00:00:00 — Fråga 2000/01:822 av () till näringsminister om störningar i tågtrafiken har vi fått vänja oss vid åtskilliga tågförseningar till följd av väderrelaterade problem. kan det knappast komma som någon överraskning att drabbas av snö och kyla . Tågtrafiken i södra har varit särskilt drabbad. En del av problemen kan skyllas på rena olyckshändelser såsom när diesellok råkar ut för oljekokning. Allvarligare är när störningar uppstår till följd av problem med snö, växlar och signaler och uppenbart dåligt underhåll. Så sent som inträffade nio störningar på Norra stambanan och nio störningar på Ostkustbanan till förtret för resenärer och tågoperatörer. Bl.a. fastnade ett tåg från i hårt packad snö vid en mötesstation. Såväl som SJ har riktat kritik mot för dåligt underhåll och bristande snöröjning på banor och bangårdar. Problemen med växlar och signaler förefaller större än vad som kan anses normalt. Upprepade problem med tågtrafiken riskerar att få till följd att människor använder andra transportmedel än tåg med de negativa konsekvenser för miljön som det för med sig. En väl fungerande järnväg har sin givna plats i det gröna hållbara transportsystemet. Mot bakgrund av det ovan anförda vill jag fråga näringsministern: Vilka åtgärder ämnar näringsministern vidta för att säkerställa en väl fungerande tågtrafik också i södra ?