ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · GO111413 · 2001-06-15 00:00:00 — Fråga 2000/01:1413 av () till socialminister om gravida och alkohol En undersökning av gravidas alkoholvanor utförd av forskare vid visar att var tredje gravid kvinna dricker alkohol. Sambandet mellan alkohol och fosterskador är väl belagt. De skador som kan uppstå finns utförligt beskrivna i rapporter från studier på såväl människor som djur. De negativa effekter alkohol har på fostret kan långtifrån alltid kompenseras sedan barnet är fött. Trots upplysningskampanjer om detta förekommer att gravida kvinnor konsumerar alkohol i sådan omfattning att fostret skadas. Även om riskerna med alkohol under graviditeten ännu inte är alltigenom utredda betecknas läget som allvarligt från forskarhåll då så många som var tredje gravid kvinna använder alkohol. Min fråga till socialministern lyder därför: Vilka åtgärder är ministern beredd att vidta för att alkoholbruket bland gravida kvinnor ska minska?
fr · GO111414 · 2001-06-15 00:00:00 — Fråga 2000/01:1414 av () till socialminister om rökning bland ungdomar I börjar i genomsnitt 70 ungdomar att röka . Det är vuxnas ansvar att fungera som förebilder för att ungdomar i stället ska välja att inte börja röka. Det är också vuxnas ansvar att de restriktioner som gäller för försäljning av tobak efterlevs. Uppgifter från En rökfri generation visar på ett tydligt samband mellan föräldrars inställning till rökning och huruvida barnen blir rökare. I familjer där föräldrarna själva inte röker och inte heller tillåter barnen att röka visar det sig att av barnen röker. Motsvarande siffra i familjer där föräldrarna både röker och tillåter barnen att röka är . bedrivs arbete genom olika organisationer och i skolvärlden för att upplysa om rökningens skadeverkningar och förebygga att ungdomar börjar röka. Detta är oerhört viktigt för att förändra attityder och ideal bland ungdomar. måste föräldrar få information och stöd för att i sin tur kunna stötta sina ungdomar att inte börja röka. Därför blir min fråga till ministern: Vilka åtgärder är ministern beredd att vidta för att stötta föräldrar i arbetet mot rökning bland ungdomar?
fr · GO111415 · 2001-06-15 00:00:00 — Fråga 2000/01:1415 av (c) till socialminister om tillgänglighet för nikotinläkemedel Varje medborgare som är rökare och som beslutar sig för att sluta röka, avgör den egna hälsan och även hälsoekonomin. Sommaren lockar till ett friskare liv och enligt en undersökning planerar sju av tio av de som funderar på att sluta röka att göra det . Ett hjälpmedel vid rökavvänjning som fungerar för många är någon form av nikotinläkemedel. Tillgången till tobak är god, försäljningsställena är många och ser vi till semesterorter som inte har något försäljningsställe är det däremot nära till tobaken när semesterfirarna anländer. Men skulle rökaren plötsligt bestämma sig för att sluta röka och behöva nikotinläkemedel är det betydligt svårare att få tag på detta. Det måste finnas ett apotek och dessutom måste det vara öppet. Ute på landsbygden finns ett stort antal apoteksombud, men de har inte nikotinläkemedel i sitt sortiment. Beslutet att sluta röka tas efter långt övervägande. Men abstinensbesvären kommer akut. Därför bör apoteksombudens akutsortiment utökas med nikotinläkemedel. Tobaksbruket som orsakar så mycket ohälsa måste vi göra allt för att stävja. Det förebyggande arbetet måste stödjas på alla sätt med de hjälpmedel som finns till buds. Vilka åtgärder är socialministern beredd att vidtaga för att tillgängligheten till nikotinläkemedel ska öka i hela landet?
fr · GO111416 · 2001-06-15 00:00:00 — Fråga 2000/01:1416 av () till finansminister om räntetak på privatlån Nästan kommer det rapporter om finansbolag som tar ut höga räntor på 30@40%, ofta genom en aggressiv marknadsföring. Ett inslag i Rapport handlade om en åkare som "lurats" att betala 170000kr för mycket genom gradvisa och ogenomträngliga räntedebiteringar. Många stora företag och även kommuner har också överdebiterats av finansbolag, de har processat om återbetalning på miljonbelopp. Denna snåriga djungel av villkor etc. som är svår nog för företagens jurister att sätta sig in i, hur är det inte då för vanligt folk. Många av de privatpersoner som hamnar i "lånefällan" med höga räntor är ungdomar och ensamma mödrar. har den vanliga låntagaren inte fått låna på banken till en vanlig, lägre ränta, utan "tvingats" vända sig till de finansbolag som väldigt aktiv söker nya kunder. Villkoren och räntedebiteringarna är svåra att förstå. Något räntetak finns inte heller. Det är lätt att lockas av siffror som "enbart 375kr/månad" för ett lån på . Att sedan avbetalningen gäller , och där slutsumman blir blir en chock för kunden. Ett räntetak måste införas. Den aggressiva marknadsföringen måste försvåras, och krav måste ställas att villkoren blir tydligare. Vad avser finansministern vidta för åtgärder i ovanstående problematik?
fr · GO111417 · 2001-06-15 00:00:00 — Fråga 2000/01:1417 av () till statsrådet om kritik mot asylpolitik utskott för medborgerliga fri- och rättigheter och inrikes frågor behandlar ett yttrande angående sätt att hantera den amerikanska medborgaren ansökan om politisk asyl. I yttrandet behandlas dels de svenska myndigheternas handläggning av ärendet, dels mer principiella asylrättsliga frågeställningar. Skarp kritik framförs vad gäller och handläggning av asylärenden från s.k. säkra länder, som anses vara, och vad gäller förföljelse från icke-statliga aktörer. I svensk lagstiftning anges redan att andra än stater kan räknas som förföljare, och att inte göra en enskild prövning av ett asylärende på grund av att landet () anses vara en "internationellt erkänd demokrati och rättsstat" strider bl.a. mot . Att nu får denna kritik riktad mot sig bör föranleda ett agerande från regeringens sida. Mot den bakgrunden vill jag fråga ministern: Vilka åtgärder avser statsrådet vidta med anledning av den kritik mot den svenska asylpolitiken som framförts av utskott för medborgerliga fri- och rättigheter?
fr · GO111418 · 2001-06-15 00:00:00 — Fråga 2000/01:1418 av () till justitieminister om polisens resurser I svaret på min fråga (1999/2000:1302) om vilka åtgärder justitieminister avsåg att vidta för att trygga säkerheten också i glesbygden markerade hon att satsningar på polisen i dessa delar av landet var önskvärda och att sådana fanns med i regeringens vårproposition. 200 miljoner hade tillförts som extra resursförstärkning under det innevarande året. Frågan jag ställde tog upp att medborgargarden bildats på orter i norr där befolkningen inte ansåg att polisskyddet var fullgott. Ministerns svar var att sådana grupper som "tar över" polisens uppgifter, använder våld och agerar som någon form av privata poliskårer inte ska accepteras i . Regeringslöften har fått polisen i att göra en del nyanställningar. kan man läsa ortspress att polisen i måste spara i stället för utlovade pengar. För att klara besparingen beräknar man att behöva dra in 25 tjänster. Polisstationer i , , , , , och kan få läggas ned helt. , och kan få en gemensam station. Rättssamhället urholkas och risken för att medborgargarden ska bildas är uppenbar. En by i som hotades härförleden av en beväpnad berusad bybo , fick till svar att polis kunde komma först . När patrull kom levde fortfarande alla byinvånare och man rapporterade att man själva övermannat den berusade mannen. Vad avser ministern göra för att åstadkomma rättssäkerhet i hela landet?
fr · GO111419 · 2001-06-15 00:00:00 — Fråga 2000/01:1419 av () till statsminister om åtgärder mot dödsstraffet har det hänt igen, det som det borde vara stopp för. Dödsstraff i har verkställts, , en inhemsk terrorist i historia miste i går sitt liv. Vad han har gjort går inte att försvara och han borde sona sitt brott, men dödsstraffet leder ju bara till att ännu ett liv har utsläckts. Hundratals av hans offers anhöriga följde avrättningen. De som sökte hämnd fick sin hämnd @ utförd av . Brott leder till straff och varje stat ska naturligtvis skydda sina medborgare mot mördare och våldsverkare. Men hämndens riter och statliga mord kan inte vara den väg man ska gå. är den enda av världens demokratiska nationer som tillämpar dödsstraff. Vi har i riksdag debatterat och fördömt dödsstraff men detta tycks inte ha någon inverkan. Vi kan också här hemma i se i massmedier att människor i vårt eget land uttrycker sympati för dödsstraffet med anledning av agerande. Jag vill därför återigen fråga statsminister : Vilka åtgärder kommer statsministern att vidta för att dödsstraffet ska avskaffas i de länder där det förekommer?
fr · GO111420 · 2001-06-15 00:00:00 — Fråga 2000/01:1420 av () till statsrådet om kommersiell exploatering av barn Vid världskongressen mot kommersiell sexuell exploatering av barn antog 122 regeringar enhälligt en aktionsplan, vilken skulle utgöra grunden för det fortsatta arbetet mot kommersiell exploatering av barn. Den svenska handlingsplanen offentliggjordes . Handlingsplanen har kritiserats bl.a. för att vara dåligt underbyggd, för allmänt hållen och att den i stora stycken saknar tidsramar, konkreta förslag och mål. Statsrådet har vid en tidigare fråga svarat att avsikten är att handlingsplanen ska revideras innan uppföljningskonferensen i . Min fråga till statsrådet är: När avser regeringen presentera det reviderade förslaget?
fr · GO111421 · 2001-06-15 00:00:00 — Fråga 2000/01:1421 av () till statsrådet om försäkringsmedicinskt centrum Försäkringsmedicinskt centrum, FMC, jobbar bl.a. med att på försäkringskassornas uppdrag göra rehabiliteringsutredningar för i första hand försäkrade med sammansatta och svårbedömda besvär. Därtill bedrivs forskning och utbildning. Verksamheten finns i , och . En bra utredning är en viktig förutsättning för en lyckad rehabilitering. Behovet av utredningar är stort eftersom långtidssjukskrivningarna har ökat. Dessutom är ofta sjukdomsdiagnoserna komplexa och svåra. Trots detta har FMC för få beställningar. Detta beror bl.a. på brist på rehabiliteringsmedel hos försäkringskassorna och att kassorna väljer andra utredningsalternativ. Bara i beräknas det finnas 18 privata rehabiliteringsaktörer. Att inte landets försäkringskassor använder sig av FMC i så stor utsträckning som planerat medför givetvis problem. Personalen känner oro för neddragningar. Yngre personal söker sig bort från FMC och viktig kompetens går förlorad. Enligt uppgift kommer varsel att läggas vid och FMC-enheter . Vad avser socialförsäkringsministern att vidta för åtgärder för att förbättra täckningen vid FMC-enheter för att på detta sätt förhindra neddragningar i denna viktiga verksamhet?
fr · GO111422 · 2001-06-15 00:00:00 — Fråga 2000/01:1422 av () till miljöminister om förnybara drivmedel föreslår att av drivmedlen ska vara alternativa. är drivmedel till fossila. Detta är inte långsiktigt hållbart av flera skäl. Dels tar de fossila drivmedlen slut eftersom de är en ändlig resurs, och dels bildas det koldioxid vid förbränningen som ansamlas i atmosfären och där bidrar koldioxiden till den alltmer omtalade och alarmerande växthuseffekten. Kommissionens förslag ska ses mot denna bakgrund och den goda ambitionen att försöka vända utvecklingen i hållbar riktning. Det är ett bra förslag och borde resultera i ett motsvarande förslag för svenskt vidkommande. Även borde sätta upp ett tidsbestämt mål för bruket av förnybara bränslen. En metod för att snabbt och effektivt introducera alternativa bränslen i större skala är att införa gröna certifikat för drivmedel @ det innebär enkelt uttryckt att både producenter och konsumenter åläggs att en viss andel av drivmedlet man omsätter ska vara förnybar. Vad avser miljöministern att göra för att påskynda användningen av förnybara drivmedel?
fr · GO111423 · 2001-06-15 00:00:00 — Fråga 2000/01:1423 av () till försvarsminister om lokalisering av Försvarsmaktens nya underhålls- och stödverksamhet Riksdagsbeslutet (bet. 2000/01:FöU9) innebär att ledningen för ska lokaliseras till . diskuteras en eventuell samgruppering med Försvarsmaktens sjukvårdsentrum (FSC) på utanför . Under behandlingen av Försvarsmaktens nya underhålls- och stödverksamhet betonade vikten av att ta till vara den kompetens som finns vid Försvarsmaktens underhållscentrum. I finns den centrala verksamhetskompetensen för underhållstjänst och viktiga samarbetspartner finns i närområdet. Underhållstjänst och stödverksamhet har efter politiska beslut lokaliserats, samlats och samordnats i . Min fråga till försvarsministern: Var avser försvarsministern att lokalisera ledningen för Försvarsmaktens nya underhålls- och stödverksamhet?
fr · GO111424 · 2001-06-15 00:00:00 — Fråga 2000/01:1424 av () till näringsminister om körkortsprov Enligt uppgift måste den som vill göra sitt teoriprov i vänta . Även kön till uppkörning är lång. Den som gör sitt teoriprov får vänta med att köra upp. finns tre köer för uppkörning i . En för bilskoleelever, en för privatister och en för dem som kombinerat körlektioner med privat undervisning. ambition är att hålla de tre köerna i fas med varandra. Men de extremt långa köerna gör att situationen upplevs som ohållbar både för lärare och elever. Vad avser statsrådet vidta för åtgärder för att komma till rätta med de långa kötiderna för körkortsprov i ?
fr · GO111425 · 2001-06-15 00:00:00 — Fråga 2000/01:1425 av () till näringsminister om miljöbonus för vindkraft till husbehov stöds vindkraftsutbyggnaden av den s.k. miljöbonusen, en återbetalning av elskatten, för all vindkraft som produceras för avsalu. Den som däremot uppför ett vindkraftverk för eget bruk erhåller inget sådant stöd. Elproduktionen är givetvis lika miljöanpassad oavsett vem som konsumerar elen. Skillnaden är att husbehovsverken är mindre. Denna skillnad gör också att det är den särskilda nisch av vår inhemska vindkraftsindustri som gör att de mindre vindkraftverken missgynnas. Avser näringsministern att verka för att även husbehovsproducenter av vindkrafstel omfattas av miljöbonusen för vindkraftsproduktion?
fr · GO111426 · 2001-06-15 00:00:00 — Fråga 2000/01:1426 av Per () till näringsminister om avverkning av fjällnära skog Det har kommit till min kännedom att skogsbolaget i planerar att avverka skog ovanför SNF:s naturvårdsgräns, gränsen till fjällnära skog. Andra bolag, t.ex. , har också visat sitt intresse för att gå över denna gräns. Avverkningsplanerna ovan SNF:s naturvårdsgräns är ett brott mot det frivilliga åtagande som bolagen nu följt och innebär ett allvarligt nytt hot mot naturvården i skogen. Jag utgår från att näringsministern är medveten om situationen. Avser ministern att vidta några åtgärder för att förhindra avverkning av fjällnära skog?
fr · GO111427 · 2001-06-15 00:00:00 — Fråga 2000/01:1427 av () till statsrådet om uppföljning av Arbetsdomstolen Arbetsdomstolen, AD, är en specialdomstol för tvister om kollektivavtal och andra tvister om förhållandet mellan arbetsgivare och arbetstagare. AD inrättades 1928 och dess domkrets omfattar hela landet. Ledamöterna i förordnas av regeringen för av . Vid huvudförhandling ingår normalt sju ledamöter: en ordförande och en vice ordförande, som båda ska vara jurister, en tredje neutral ledamot, som ska ha "särskild insikt" i arbetsmarknadens förhållanden, samt två arbetsgivar- och två arbetstagarledamöter. Totalt består AD av högst fyra ordförande, högst fyra vice ordförande samt 17 andra ledamöter, vilket innebär att domstolen kan arbeta i flera sjumannasammansättningar (SFS 1974:371). Av arbetsgivarledamöterna utses fyra personer efter förslag av , en efter förslag av samt en efter förslag av . Dessutom utses en ledamot att representera staten som arbetsgivare. Arbetstagarledamöter utses efter förslag av LO (fyra), TCO (två) och (en). AD:s domar får inte överklagas. Sju mål som gäller lönediskriminering har avgjorts i Arbetsdomstolen. Endast vid två av dessa har de kvinnor det gällt ansetts diskriminerade och erhållit skadestånd. Är ministern beredd att verka för en översyn av lagen så att sammansättningen av domstolen inte missgynnar kvinnor i lönediskrimineringsfrågor?
fr · GO111428 · 2001-06-15 00:00:00 — Fråga 2000/01:1428 av () till socialminister om IT, demokrati och funktionshinder Aktuell internationell såväl som nationell handikappolitik fokuserar på medborgarperspektivet. Det innefattar inte bara rättigheten till delaktighet utan också skyldigheter för den enskilde medborgaren att aktivt delta i den demokratiska processen. Aktivt deltagande i det svenska folkstyret förutsätter tillgång till samhällsinformation. Personer som på grund av funktionsnedsättning har svårigheter att tillgodogöra sig information står utanför stora delar av det kommunikationsflöde som är en av grundpelarna i ett aktivt deltagande i den demokratiska processen. I "En uthållig demokrati" SOU 2000:1 kan man läsa "Ur demokratisynpunkt bör man försöka möta de funktionshindrades krav på utformning av information och kommunikation. Rätt använd öppnar informationstekniken stora möjligheter att skapa demokratiska och kommunikativa värden för dessa medborgare och därmed för samhället." Jag vill med utgångspunkt i detta fråga socialministern om han är beredd att ta initiativ till en nationell samling för tillgänglig informationsteknik för funktionshindrade.
fr · GO111429 · 2001-06-15 00:00:00 — Fråga 2000/01:1429 av () till jordbruksminister om fiskbeståndets utarmning I län infördes ett tillfälligt stopp för kustnära fiske av gädda och abborre . Förbudet infördes eftersom flera rapporter visat på mycket låg reproduktion av gädda och abborre. planerar även i att införa ett sådant stopp. rapporterar ICES att torskbeståndet i är långt mycket mindre än vad tidigare antagits. Att använda fiskenät med ökad maskstorlek kommer inte att räcka som åtgärd för att öka torskbeståndet. Ett totalförbud för torskfisket är det enda som kan rädda torsken i menar ICES. Från hittar vi ännu ett exempel. har just sammanställt resultaten från fjolårets provtrålningar längs . Provfisket visar tydligt en kraftig minskning av bl.a. torsk och bleka i kustområdet. Fisk större än 25@30 cm saknas nästan helt i kustområdet. Det betyder att det i stort inte existerar några fiskbara bottenfiskbestånd i de undersökta delarna av . Dessa exempel visar tydligt på att vi har stora problem i alla våra hav. Trots flera tidigare åtgärdspaket har vi inte lyckats stoppa utarmningen vilket tyder på att vi inte gör tillräckligt. Vad tänker jordbruksministern vidta för åtgärder för att förhindra att utarmningen i våra hav fortsätter?
fr · GO111430 · 2001-06-20 00:00:00 — Fråga 2000/01:1430 av () till justitieminister om polisens maktmedel Som göteborgare och politiker från är det med sorg och förfäran som jag bevittnat vad som hänt i min stad under helgens toppmöte. Vår vackra stad har förvandlats till en barrikaderad stad där de flesta affärer i centrala staden varit stängda och hundratals containrar varit utplacerade för att om möjligt hålla borta vandalerna och därmed förhindra ytterligare skadegörelse. Vanliga göteborgare har flytt de centrala delarna av staden och poliserna har kämpat en heroisk kamp emot ligister och marodörer. Med facit i hand är det alltid lättare att säga vad som skulle kunna ha gjorts för att förhindra det inträffade. I det här fallet torde dock inte någon ens i sin vildaste fantasi ha trott att det som har inträffat verkligen skulle hända. har emellertid fått uppleva några av sina värsta dygn och vi står nu med en våldtagen och ödelagd stad. Det har framkommit brister när det gäller polisens resurser, utrustning och befogenheter vid den typ av insatser som krävts. Många, inte minst gäster från andra länder, har förvånats över den svenska polisens brist på möjlighet att använda exempelvis vattenkanoner, tårgas och gummikulor. Vidare kan man ifrågasätta varför polisen inte har möjlighet att omhänderta huliganerna längre än samt svårigheten att avvisa dem direkt vid gränsen. Vilka åtgärder avser justitieministern vidta för att öka polisens möjlighet att förebygga och ingripa effektivt och säkert mot den typ av kriminella handlingar som begåtts på i samband med ?
fr · GO111431 · 2001-06-20 00:00:00 — Fråga 2000/01:1431 av () till justitieminister om i Som göteborgare och politiker från är det med sorg och förfäran som jag bevittnat vad som hänt i min stad under helgens toppmöte. Vår vackra stad har förvandlats till en barrikaderad stad där de flesta affärer i centrala staden varit stängda, skyltfönstren igenspikade och hundratals containrar varit utplacerade för att om möjligt hålla borta vandalerna och därmed förhindra ytterligare skadegörelse. Vanliga göteborgare har flytt de centrala delarna av staden och poliserna har kämpat en heroisk kamp emot ligister och marodörer. Med facit i hand är det alltid lättare att säga vad som skulle kunna ha gjorts för att förhindra det inträffade. I det här fallet torde dock inte någon ens i sin vildaste fantasi ha trott att det som har inträffat verkligen skulle hända. har emellertid fått uppleva några av sina värsta dygn och vi står nu med en våldtagen och ödelagd stad där värdet på den förstörda egendomen beräknas överstiga . Avser justitieministern verka för att staten tar sitt ekonomiska ansvar och bidrar till att de som drabbats av skadegörelse i under hålls ekonomiskt skadeslösa?
fr · GO111432 · 2001-06-20 00:00:00 — Fråga 2000/01:1432 av () till justitieminister om beredskapspoliser Under den gångna helgen var den svenska polisen mycket pressad i . Vid ett antal tillfällen föreföll polisen vara underbemannad. Vid situationer som kräver större polisinsatser finns det beredskapspoliser, som kan utföra vissa polisiära uppgifter. Polisen i begärde att få hjälp av beredskapspolisen, men denna begäran avslogs. Mot bakgrund av ovanstående vill jag fråga statsrådet följande: Vilka åtgärder avser statsrådet vidta för att beredskapspoliser verkligen används när så behövs?
fr · GO111433 · 2001-06-20 00:00:00 — Fråga 2000/01:1433 av () till justitieminister om omhändertagande av huliganer Gatans parlament attackerade oskyldiga människor, krossade och förstörde allt i sin väg under helgens toppmöte i . Polisledningen var bakbunden av lagen, som inte tillåter dem att omhänderta ordningsstörande personer , såvida inte brott kan styrkas. Dessutom fick polisen inte använda handfängsel och vattenkanoner för att stoppa de våldsamma vandalernas framfart. Allt detta gjorde att ligisterna snabbt var ute igen och kunde fortsätta med sina härjningar. Mot bakgrund av ovanstående vill jag fråga statsrådet följande: Vilka åtgärder avser statsrådet vidta för att ge polisen befogenheter att omhänderta deltagare i upplopp i ?
fr · GO111434 · 2001-06-20 00:00:00 — Fråga 2000/01:1434 av () till justitieminister om maskering vid demonstrationer gick hundratals demonstranter till angrepp mot polis och egendom i . Grundläggande för vår demokrati är vår yttrandefrihet och vår rätt att demonstrera. I utnyttjades den rätten av huliganer som i många fall i skyddet av maskering utförde angrepp på polis och egendom. Mot bakgrund av ovanstående vill jag fråga statsrådet följande: Vilka åtgärder avser statsrådet vidta för att deltagare i demonstrationer inte ska tillåtas bära mask?
fr · GO111435 · 2001-06-20 00:00:00 — Fråga 2000/01:1435 av () till justitieminister om ersättning till företagare Centrala förvandlades under den gångna helgens till en mardröm. Människor skadades då hundratals maskerade ligister kastade gatsten. Skyltfönster krossades, butiker plundrades, restauranger förstördes, trafikljus och busskurer slogs sönder och ett antal polisbilar totalförstördes. Göteborgarna vågade inte vara ute på sin annars så välkomnande paradgata. I företagsförsäkringen finns en klausul som gör att försäkringsbolagen inte behöver betala ut ersättning om skadegörelse orsakats av upplopp. Mot bakgrund av ovanstående vill jag fråga statsrådet följande: Vilka åtgärder avser statsrådet vidta för att drabbade företagare ska få ersättning för skadegörelse i samband med i ?