frs · GO121515 · 2001-07-30 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:1515 om klassmorfar har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att stimulera kommunerna att införa projekt liknande det med klassmorfar. Verksamheten med klassmorfar finns framför allt i . Verksamheten innebär att vuxna äldre män finns i skolan som stöd och vuxenförebild för barnen. Tanken med klassmorfar har sitt ursprung i att ge arbetslösa män en meningsfull funktion som barn och unga kan få stöd och uppmärksamhet från ytterligare en vuxen person i skolan. Utgångspunkten med klassmorfar är att bidra till en bättre lärande miljö för barnen. Det är angeläget att få in fler män i framför allt förskolan och de lägre årskurserna i skolan eftersom lärarna där nästan uteslutande är kvinnor. Erfarenheterna av verksamheten med klassmorfar är positiva. Klassmorfar har visat sig vara en god resurs i klassrummet för barnen. Klassmorfar kan dessutom ha en lugnande effekt på skolgården och bidra till att förhindra mobbning och andra trakasserier. Att barn och unga får kontakt med vuxna utöver föräldrar och släktingar och gärna med den äldre generationen bör kunna vara ett värdefullt inslag i deras vardag och ge ökad trygghet, stimulans och att bli sedd och hörd. Genom den tidigare yrkeserfarenhet som många klassmorfäder har kan dessa dessutom bidra till kontakter med andra delar av samhället såsom hembygden eller näringslivet. Jag delar således i hög grad syn på önskvärdheten av fler vuxna förebilder i skolan. Att skapa kontaktytor och mötesplatser mellan barn och vuxna både i och utanför skolan, där samtal kan föras om aktuella frågor, bidrar sannolikt till ökad förståelse mellan människor och minskad risk för intolerans och bristande respekt. Behov av insatser skiftar i skolorna beroende på lokala förutsättningar, elevgrupperingar och befolkningsstruktur. Klassmorfar har visat sig vara en positiv verksamhet som uppskattas och satsas på i ett antal skolor. Varje kommun och skola måste själv avgöra vilka insatser man vill satsa på. Kamratstödjare, hjälp med läxläsning och liknande kan vara prioriterade insatser i andra skolor. Skolans samverkan med föreningslivet är ett annat område som är angeläget att utveckla. Att olika kompetenser finns i skolan är viktigt för att svara mot de olika behov som barn och unga har. Det gäller såväl personal för den pedagogiska verksamheten i skolan som annan personal för den så viktiga verksamheten i fritidshemmet, på skolgården eller i övrigt i skolans verksamheter. Kommunerna måste självfallet också göra de ekonomiska prioriteringarna. Kommunerna har fått ökade statliga bidrag med för insatser för skola, vård och omsorg. Härtill kommer det särskilda statsbidraget som syftar till personalförstärkningar i skolan som beslutade om och träder i kraft fr.o.m. . Genom dessa bidrag har kommunerna fått ökade möjligheter till både personalförstärkningar och andra insatser. Regeringen har vidare möjlighet att direkt eller genom ge stöd till särskilda projekt som bedöms angelägna att stödja i syfte att utveckla arbetsmiljön för barn och unga i skolan. Ytterst är det dock kommunerna som har ansvaret för resursfördelning och prioritering av insatser i skolorna. Jag vill avslutningsvis nämna att bereder ett ärende om bidrag till den ideella föreningen för Barnen i syfte att möjliggöra för föreningen att sprida information om sin verksamhet i landet och att rekrytera medlemmar till föreningen. Jag är inte beredd att vidta några ytterligare särskilda åtgärder för att stimulera kommuner att införa projekt med klassmorfar eller liknande.