ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
frs · GO121536 · 2001-08-21 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:1536 om övervakarsystemet har frågat mig om vilka åtgärder jag avser att vidta för att komma till rätta med bristen på övervakare. Först och främst vill jag poängtera att det inte är så att personer som ska stå under övervakning helt saknar övervakare. För dem som inte kan eller bör få en lekmannaövervakare förordnas en kriminalvårdstjänsteman som övervakare. Tillgången på lekmannaövervakare varierar över landet. På sina håll råder det brist och jag håller med om att detta är ett bekymmer. Lekmannaövervakarnas insatser med att hjälpa och stödja den dömde och främja anpassningen i samhället är av utomordentligt stor betydelse. Det personliga engagemang och intresse som frivilliga insatser innebär kan aldrig helt ersättas av det stöd som erbjuds inom ramen för ett tjänstemannaansvar. Lekmannaövervakaren utgör således ett mycket viktigt komplement till det ansvar som åvilar tjänstemännen inom kriminalvården. Därför är det viktigt att man kan få personer att engagera sig för sådana frivilliga uppdrag. Lekmannaövervakarna förordnas av de lokala kriminalvårdsmyndigheterna och ersättningen beslutas centralt av . En höjning av ersättningen har skett fr.o.m. . Kriminalvården har på central och lokal nivå ett nära samarbete med () för att öka nyrekryteringen och förbättra utbildningen och stödet till lekmannaövervakare. I regleringsbrevet för gav regeringen i uppdrag att komma med förslag till hur samarbetet med ideella organisationer ytterligare kan utvecklas och stödjas. kommer vi inom , bl.a. med rapporten som underlag, att överväga vilka åtgärder som bör vidtas.
frs · GO121537 · 2001-08-15 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:1537 om vårdnadsbidrag har till statsrådet ställt en fråga som rör vårdbidrag för funktionshindrade barn. Arbetet är så fördelat att jag ska svara på frågan. har frågat mig om hur jag tänker göra för att ett funktionshindrat barn alltid ska få det rättmätiga stöd som erfordras för att hans eller hennes tillvaro ska bli så naturlig som möjligt. Först vill jag framföra att min och regeringens grundläggande inställning är att det är en självklarhet att den som är i behov av vård ska kunna få det och garanteras möjligheter att leva ett så bra liv som möjligt. Vårdbidraget är ett ekonomiskt stöd som underlättar för föräldrar med funktionshindrade eller sjuka barn att i hemmet kunna ge barnet den tillsyn, vård och stöd i olika former som krävs för att barnet ska kunna utvecklas på bästa sätt. Vårdbidrag kan ges till förälder med hemmavarande barn som är i behov av särskild tillsyn eller vård. Vid bedömning av rätt till vårdbidrag beaktas även merkostnader på grund av barnets sjukdom eller funktionshinder. Enligt lag 1998:703 kan bara föräldrar till det sjuka eller funktionshindrade barnet uppbära vårdbidrag. Enligt lagen ska med en förälder likställas personer som sammanbor med en förälder till barnet om personen är: gift eller varit gift med föräldern eller har eller har haft barn med föräldern. Även den som med socialnämndens tillstånd har tagit emot ett utländskt barn i syfte att adoptera det likställs med förälder. Däremot likställs inte en person som utsetts till särskilt förordnad vårdnadshavare till barnet när det gäller rätten till vårdbidrag för funktionshindrade barn. Jag är alltså medveten om det problem som beskriver i sin fråga till mig och har därför för avsikt att ta initiativ i frågan.
frs · GO121540 · 2001-08-30 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:1540 om och aidsförebyggande arbete har, med anledning av ett uttalande av södra katolska biskopar om att användandet av kondom inte kan betraktas som ett vapen i kampen mot aids, frågat mig om jag kommer att arbeta för att frågan om aidsförebyggande arbete tas upp vid möten mellan företrädare och EU-kretsen. Bakgrunden till frågan är ett uttalande av södra katolska biskopskonferens , i vilket man fördömde marknadsföring, distribution och användning av kondomer. Enligt biskopskonferensen skulle kondomanvändning t.o.m. kunna vara en av de bidragande orsakerna till spridningen av hiv/aids. Att preventiva åtgärder, inklusive kondomer, måste utgöra en central del av det globala gensvaret mot aidsepidemin fastslås i den deklaration som enhälligt antogs av vid specialsessionen om hiv/aids den 25@27 juni . Genom sin observatörsstatus i FN är Heliga stolen () nogsamt medveten om att detta är det internationella samfundets uppfattning. Betydelsen av förebyggande arbete i försöken att begränsa spridningen av aids framhölls även i det anförande som socialminister höll på EU:s vägnar vid generalförsamlingens möte . FN:s generalsekreterare betonade i sitt tal att vi varken får vägra att se fakta i ögonen enbart för att de är obehagliga eller ägna oss åt moraliserande. EU:s uppfattning i denna fråga är alltså entydig och har blivit fastlagd , såväl i förhållande till som till andra i det internationella samfundet. Följaktligen är vi från svensk sida givetvis beredda att vid de tillfällen till dialog som erbjuder sig både inom och utom FN-systemet, såväl bilateralt som i EU-sammanhang, även fortsättningsvis ta upp frågan om det aidsförebyggande arbetet.
frs · GO121541 · 2001-08-16 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:1541 om SJ har frågat mig om jag vidtagit några åtgärder för att privatisera SJ. Låt mig först klargöra att bolagiseringen och uppdelningen av har genomförts för att ge de olika verksamheterna möjligheter att verka och utvecklas under samma förutsättningar som gäller för övriga aktörer på järnvägsmarknaden. De nya bolagen agerar till övervägande del på konkurrensutsatta marknader och jag vet att de kontinuerligt arbetar för att utveckla och förbättra sina erbjudna tjänster. Det är min uppfattning att den genomförda ombildningen av affärsverket kommer att ge medborgarna möjligheter till en bättre och mer prisvärd service. När det gäller , som ansvarar för persontrafiken, så är detta en av kärnverksamheterna i det gamla affärsverket och det nya bolaget ägs helt av staten. Jag har inte för avsikt att vidta några åtgärder för att förändra detta förhållande.
frs · GO121542 · 2001-08-15 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:1542 om en hjälpmedelsutredning har frågat mig om det är min uppfattning att en hjälpmedelsutredning ska tillsättas och i så fall när det kommer att ske. En hjälpmedelsutredning ska tillsättas så som jag sagt. Utredningsdirektiven bereds inom . Vår ambition är att utredningen ska kunna påbörja sitt arbete.
frs · GO121543 · 2001-08-17 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:1543 om förkomna deklarationer har frågat mig vilka åtgärder jag kommer att vidta för att personer som har deklarerat inte på grund av myndighetsmissar ska bli av med sina deklarationer och riskera att därmed påföras förseningsavgifter. Han har även anfört att företagare kan få sin F-skattsedel återkallad. Förseningsavgift ska påföras om en deklarationsskyldig inte har kommit in med sin deklaration inom föreskriven tid. En F-skattsedel ska återkallas om innehavaren inte följer ett föreläggande att lämna en särskild självdeklaration. En ny F-skattsedel får sedan inte utfärdas förrän deklarationen har lämnats om inte särskilda skäl att ändå utfärda en F-skattsedel finns. När en deklaration kommer in till en skattemyndighet registreras den i skatteregistret. Det är naturligtvis inte tillfredsställande om misstag görs vid registreringen. Dessvärre kan det ändå förekomma. Enligt uppgift från finns det inget som tyder på att antalet misstag som lett till att en deklaration aldrig registrerats har ökat. Detta styrks av en stickprovskontroll som i har genomfört. Av 20 000 slumpvis utvalda deklarationer visade det sig att en deklaration inte hade registrerats. Beträffande rutinerna när en deklaration inte har registrerats som inkommen har följande inhämtats. Eftersom någon deklaration enligt skattemyndighetens register inte kommit in föreläggs den deklarationsskyldige att deklarera. Om det när den deklarationsskyldige sänder in en ny deklaration framkommer att han har lämnat in sin deklaration, händer inget mer än att han taxeras med den nya deklarationen som grund. Någon förseningsavgift påförs alltså inte och en eventuell F-skattsedel återkallas inte. Om det inte framkommer att en deklaration har lämnats, kan förseningsavgift komma att övervägas. Innan avgiften påförs skriver skattemyndigheten till den deklarationsskyldige och ger honom möjlighet att komma in med skäl till varför förseningsavgift inte ska påföras. Motsvarande gäller om den deklarationsskyldige inte kommer in med en deklaration och återkallelse av F-skattsedel därför övervägs. Efter sedvanlig bevisprövning fattar sedan skattemyndigheten beslut i frågan. Om den deklarationsskyldige inte är nöjd med beslutet, kan han begära omprövning av beslutet eller överklaga det till länsrätten. Det tillämpade systemet får anses utgöra ett tillräckligt skydd för de deklarationsskyldigas rättssäkerhet. Någon ytterligare åtgärd är därmed inte påkallad.
frs · GO121544 · 2001-08-15 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:1544 om insemination har frågat mig vilka åtgärder jag kommer att vidta för att ge lesbiska kvinnor möjlighet till insemination inom sjukvården. Utredningen om barn i homosexuella familjer har i sitt betänkande (SOU 2001:10) föreslagit att lesbiska par som registrerat partnerskap eller lever i ett samboförhållande ska ges möjlighet att erhålla assisterad befruktning vid allmänt sjukhus. Utredningens förslag har remissbehandlats. Förslagen bereds inom . Jag finner därför inte anledning att nu uttala mig ytterligare i denna fråga.
frs · GO121545 · 2001-08-16 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:1545 om på grund av sexuell läggning har frågat mig om jag är villig att initiera en ändring i utlänningslagen så att homosexuella som förföljs beviljas flyktingstatus. Jag delar uppfattningen att den som på grund av sin homosexualitet känner en välgrundad fruktan för förföljelse bör få en i . Definitionen av flykting i utlänningslagen 3 kap. 2 § har sin grund i @ . Homosexuella nämns inte uttryckligen i konventionen bland de grupper som kan beviljas flyktingstatus. Den nuvarande svenska lagstiftningen med en särskild skyddsregel för skyddsbehövande som inte är flyktingar enligt tillkom bl.a. för att tillförsäkra skydd för homosexuella som förföljs. Kriterierna för skydd enligt denna regel är desamma som för konventionsflyktingar. Som jag tidigare framfört i finns det anledning att se närmare på gällande skyddsregler och deras tillämpning i syfte att jämställa olika former av förföljelse. UNHCR håller under innevarande år globala konsultationer för att vitalisera tolkningen av konventionen. deltar aktivt i konsultationerna på flera nivåer. Även inom EU pågår diskussioner om tolkningen av . avser att i dessa diskussioner aktivt arbeta för att de personer som riskerar förföljelse på grund av kön eller homosexualitet får sitt skyddsbehov tillgodosett.
frs · GO121546 · 2001-08-21 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:1546 om hets mot folkgrupp har frågat statsministern om han avser att initiera åtgärder för att utvidga bestämmelsen om hets mot folkgrupp till att även omfatta homo- och bisexuella och transpersoner. Statsministern har överlämnat till mig att svara på frågan. Som konstaterar omfattar den nuvarande lydelsen av bestämmelse om hets mot folkgrupp inte angrepp på en grupp personer med anspelning på sexuell läggning. Kränkande eller hotfulla uttalanden med anspelning på enskilda personers sexuella läggning kan dock i en del fall vara straffbara enligt bestämmelserna i om förolämpning, förtal eller olaga hot. Att bland allmänheten uppmana till våld eller andra brottsliga gärningar mot personer som har viss sexuell läggning kan också vara straffbart som uppvigling. Den åtgärd som efterfrågar har redan initierats. tillsatte regeringen en parlamentarisk kommitté för att bl.a. utreda frågan om hets mot homosexuella som grupp bör kriminaliseras. Kommittén lämnade sitt slutbetänkande Organiserad brottslighet, hets mot folkgrupp, hets mot homosexuella, m.m. @ straffansvarets räckvidd (SOU 2000:88) . I betänkandet föreslås bl.a. att den nuvarande bestämmelsen om hets mot folkgrupp utvidgas till att även omfatta hets mot homosexuella som grupp. Förslagen i betänkandet har remissbehandlats och förslaget att kriminalisera hets mot homosexuella som grupp har tillstyrkts av remissopinionen. Flera remissinstanser har dock haft invändningar mot den lagtekniska utformningen av en sådan bestämmelse. Några remissinstanser anser t.ex. att kriminaliseringen bör avse anspelningar på "sexuell läggning" snarare än homosexuell läggning. Förslaget att kriminalisera hets mot homosexuella bereds @ tillsammans med andra förslag i betänkandet @ inom . Avsikten är att en proposition ska kunna lämnas .
frs · GO121547 · 2001-08-21 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:1547 om familjerätten har frågat mig vilka åtgärder jag tänker vidta för att undanröja de skillnader som finns mellan heterosexuella och homosexuella par när det gäller rätten att adoptera barn, att utses till särskild vårdnadshavare för barn och att få gemensam vårdnad om barn. Enligt uppfattning bör skillnaderna undanröjas genom att homosexuella ges möjlighet att ingå äktenskap på samma sätt som heterosexuella par. Homosexuella par har möjlighet att låta registrera sitt partnerskap. De kan däremot inte ingå äktenskap. Ett registrerat partnerskap har i stort sett samma rättsverkningar som ett äktenskap. De skillnader som finns rör möjligheterna att adoptera barn, att förordnas till särskild vårdnadshavare och att få tillgång till assisterad befruktning. En parlamentarisk kommitté har föreslagit att dessa skillnader ska tas bort. Förslaget innebär bl.a. att registrerade partner ges möjlighet att gemensamt prövas som adoptivföräldrar och att det införs en möjlighet för en registrerad partner att adoptera den andra partnerns barn. Vidare föreslås att homosexuella par som har registrerat partnerskap eller som lever i ett samboförhållande ges möjlighet att utses till särskilt förordnade vårdnadshavare. Förslaget har remissbehandlats och bereds inom . Kommittén hade inte i uppdrag att överväga den lösning som förespråkar utan utgick från att partnerskapslagen ska behållas. Om skillnaderna mellan äktenskap och partnerskap anses omotiverade, kan det bli aktuellt att överväga en sådan lagändring som önskar. Detta fordrar dock ytterligare utredning.
frs · GO121548 · 2001-08-16 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:1548 om konkurrensen inom inrikesflyget har frågat mig om jag avser vidta åtgärder för att säkerställa fortsatt och ökad konkurrens inom inrikesflyget, inklusive flygtrafiken till och från . Inför flygets avreglering var förhoppningarna stora om att det skulle skapas en god konkurrens på flygmarknaden, vilket i sin tur skulle leda till ett bra utbud och sänkta priser. kan vi konstatera att dessa förhoppningar inte infriats. Jag är bekymrad över situationen inom inrikesflyget generellt sett. Gotlandsflygs etablering är därför glädjande. Jag delar uppfattning att det finns en viss konkurrens just vad gäller trafiken till och från och min förhoppning är att detta kan vara startpunkten på en utvecklad konkurrens inom inrikesflyget. Vad beträffar tillsynen över att konkurrensreglerna följs är detta en fråga för de konkurrensvårdande myndigheterna. har utrett möjligheterna för staten att ta ett större ansvar för olönsam flygtrafik i huvudsak till och från framför allt inlandskommunerna. Myndigheten drar i sin rapport slutsatsen att staten bör ta ett större ansvar för denna trafik. Rikstrafiken har, bl.a. mot bakgrund av , föreslagit regeringen att staten ska införa allmän trafikplikt och upphandla trafik till och från ett antal flygplatser. Ärendet bereds inom . Vidare har regeringen uppdragit åt att kartlägga marknadssituationen för inrikesflyget och hur den påverkar målen för regionalpolitiken och transportpolitiken, samt lämna förslag till åtgärder. I uppdraget ligger bl.a. att kartlägga och analysera dagens marknadssituation med avseende på priser, utbud och servicenivå samt att föreslå åtgärder som kan öka konkurrensen på och om marknaden för inrikesflyg. Uppdraget ska redovisas .
frs · GO121549 · 2001-08-17 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:1549 om verksamhet har frågat mig om vilka åtgärder som jag kommer att vidta för att garantera en god effektivitet vid (). har på regeringens uppdrag påbörjat en väsentlig omställning av verksamheten för att dels följa en långsiktig strategi, dels anpassa den till befintliga ekonomiska ramar. har inlett omställningsarbetet bl.a. genom att fatta beslut om nedläggning av delar av den laborativa verksamheten i fyra nationella program. Merparten av neddragningarna återstår och kommer att genomföras . överlämnade till två interna utredningar om FoU-verksamheten rörande arbetsmiljö- och arbetsorganisationsfrågor och överlämnade ett strategidokument för den närmaste femårsperioden. arbetar med att analysera och bedöma dokumenten utifrån regeringens övergripande mål för arbetslivsforskningen och ALI:s del av denna. Via regleringsbrev, fördjupad myndighetsdialog och täta kontakter med ALI:s ledning under det fortsatta omställningsarbetet så är min förhoppning att situationen vid kommer i balans så att viktig arbetslivsforskning kan bedrivas på ett effektivt och ändamålsenligt sätt.
frs · GO121551 · 2001-08-20 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:1551 om har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att förhindra att gränsvatten återigen blir ett miljömässigt negativt testområde. Bakgrunden till frågan är de norska planerna på en utvidgning av farleden i . Dessa åtgärder berör stora delar av fjorden och dess mynning på såväl svenskt som norskt vatten och prövning krävs därför enligt både svensk och norsk lagstiftning. Från svensk sida tar vi denna fråga på största allvar. är ett område med höga värden för naturvård, friluftsliv och fiske. Jag har , både personligen och via brev, tagit upp frågan om de norska planerna på med den norska regeringen. Jag har framfört att det är mycket viktigt att och samarbetar för att skydda värdefulla naturmiljöer i våra gränstrakter och att en utvidgning av farleden är oförenlig med den svenska ambitionen att bevara områdets höga naturvärden. beslutade regeringen att en utvidgning av farleden ska prövas av regeringen med stöd av 17 kap. . Detta beslut innebär att de norska planerna inte kan förverkligas på svenskt område utan regeringens tillstånd. Jag följer noga den fortsatta utvecklingen av ärendet.
frs · GO121552 · 2001-08-20 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:1552 om morgontrötta elevers rätt till utbildning har frågat mig vad jag avser vidta för åtgärder för att skolan på ett bättre sätt ska möta behoven av undervisning hos kvällspigga och därmed morgontrötta elever. Varken grundskoleförordningen (1994:1194) eller gymnasieförordningen (1992:394) innehåller några bestämmelser om skoldagen ska börja. Där sägs endast att elevernas skolarbete ska förläggas måndag@fredag och vara så jämt fördelat över som möjligt. Det finns alltså möjlighet för skolorna att senarelägga skoldagens start. Jag känner också till att det pågår försök vid olika skolor med t.ex. flexibel skoldagsstart och senareläggning av skoldagens start. Resultaten från den studie som refererar till är naturligtvis intressanta och det är viktigt att följa utvecklingen inom området. Jag har dock inte för avsikt att vidta några särskilda åtgärder.
frs · GO121553 · 2001-08-22 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:1553 om Systembolagets sortimentsstyrning Per har frågat mig om vilka åtgärder jag avser vidta för att säkerställa de svenska konsumenternas valfrihet när det gäller detaljhandel av spritdrycker, vin och starköl. Några ökade lönsamhetskrav har från statens sida inte ställts på Systembolaget. Det som skett är att tidigare formulering om att staten ska få skälig avkastning på kapitalet har preciserats så att bolagets utdelning till staten numera bör uppgå till ett belopp motsvarande minst hälften av vinsten efter skatt. Detta krav är klart mindre än vad som gällt tidigare då bolagets hela vinst som regel oavkortat inlevererats till staten. Utifrån Systembolagets socialpolitiska uppdrag att begränsa alkoholens tillgänglighet ska bolagets verksamhet naturligtvis bedrivas ekonomiskt effektivt. Enligt uppgifter från Systembolaget avser bolaget inte minska antalet varor i sitt totala sortiment. Systembolaget kommer även i fortsättningen att erbjuda alla i landet ett av världens största sortiment av starköl, vin och spritdrycker. Det som diskuteras inom bolaget är att förändra distributionen av sortimentet så att denna sker så rationellt och effektivt som möjligt och ger en bättre och mer lokalt anpassad service . För att erbjuda ökad service tillkommer också fler butiker med självbetjäning. Jag har därför fullt förtroende för bolagets förmåga att säkerställa de svenska konsumenternas valfrihet när det gäller utbudet av spritdrycker, vin och starköl som kunderna ges en god service.
frs · GO121554 · 2001-08-22 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:1554 om GBL har frågat mig vilka åtgärder jag kommer att vidta för att få ett stopp på missbruket av GBL. Det är glädjande att det finns ett starkt stöd i för att ska behålla en restriktiv narkotikapolitik, även om det innebär att vi ibland i våra bedömningar avviker från övriga EU-länder. Av skäl som framgår av fråga är det dock svårt att narkotikaklassa eller förbjuda GBL så som regeringen har gjort med t.ex. GHB. Det är därför nödvändigt att intensifiera det förebyggande arbetet på andra sätt. I beredningen av slutbetänkande kommer denna fråga att uppmärksammas.
frs · GO121555 · 2001-08-20 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:1555 om lördagsutdelning av dagstidningar har frågat mig om regeringen avser, och i så fall , att införa ett extra distributionsstöd för lördagsutdelning av dagstidningar i glesbygd. Distributionen av dagstidningar i glesbygd är en viktig fråga för att människor ska kunna bo och leva på likvärdiga villkor i så gott som hela landet. I detta ingår självfallet att tidningen i så stor utsträckning som möjligt ska delas ut även . Regeringen gav i uppdrag att utreda frågan om utdelning av dagstidningar i glesbygd. lämnade sin rapport (Ku2001/1556/Me) . Rapporten har remissbehandlats och frågan bereds i . Det är därför ännu för tidigt att säga om, och i så fall på vilket sätt, lördagsutdelningen av dagstidningar kommer att stödjas.
frs · GO121556 · 2001-08-21 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:1556 om spärrtid för bankböcker har frågat statsrådet om hon är beredd att se över spärrtiderna för bankböcker. Frågan har överlämnats till mig. I 2 kap. 21 § bankrörelselagen (1987:617) finns bestämmelser om bankbok. Där anges bl.a. att för efterlysning och dödande av förkommen motbok gäller särskilda bestämmelser. Dessa bestämmelser finns i 12 § i lagen (1927:85) om dödande av förkommen handling. Bestämmelserna innebär att den som förlorat sin bankbok kan begära efterlysning hos banken. Banken verkställer på sökandens bekostnad efterlysningen genom kungörelse i Post- och . Om bankboken inte har kommit till rätta från kungörandet får sökanden ut sina pengar och bankboken dödas. har i sitt huvudbetänkande Reglering och tillsyn av banker och kreditmarknadsföretag (SOU 1998:160) föreslagit att bestämmelserna om bankbok i bankrörelselagen ska avskaffas. Kommitténs huvudbetänkande bereds inom . En översyn av bestämmelserna om dödande av förkommen bankbok kommer att göras i samband med beredningen av huvudbetänkande.