ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
frs · GP12206 · 2001-11-21 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:206 om och prissättning av läkemedel har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att få policy om prissättning av läkemedel att överensstämma med intentionerna i nu gällande läkemedelslagstiftning. ska enligt 3 § lagen (1996:1150) om högkostnadsskydd vid köp av läkemedel m.m. på begäran av den som marknadsför en vara som kan ingå i läkemedelsförmånen fastställa ett försäljningspris för varan. föreskrifter (RFFS 1996:31) om fastställande av pris på läkemedel ändrades och innebär bl.a. att verket gör en individuell prövning av varje läkemedel eller vara och dess olika förpackningar. Detta inkluderar även parallellimporterade läkemedel. Det försäljningspris fastställer utgörs av det förmånsgrundande priset eller apotekens utförsäljningspris (AUP). Detta förmånsgrundande pris består av produktens inköpspris (AIP) och handelsmarginal. Inköpspriset fastställs i allmänhet efter en ansökan från det marknadsförande bolaget och på grundval av den utredning som finner erforderlig. beslutsunderlag består huvudsakligen av material ingivet av sökanden. Verket inhämtar därutöver yttranden och expertutlåtanden från sjukvården. I sin verksamhet på området har också verket kontakter med , , , patientföreningar, handikapporganisationer samt prissättningsorganisationer i andra länder. Vid fastställandet av priset tar hänsyn till läkemedlets eller varans förväntade medicinska och hälsoekonomiska värde, dess försäljningsvolym, pris i moderbolagets hemland samt ersättningen till . Dessutom gör verket nationella och internationella prisjämförelser samt kostnadsjämförelser. Regeringen har för avsikt att lägga fram en proposition innehållande förslag om att en ny myndighet inrättas med uppgift att ansvara för såväl subventionerings- som prisregleringsbeslut av läkemedel. Den nuvarande lagregleringen i fråga om prisreglering av varor inom läkemedelsförmånen är kortfattad och kan behöva kompletteras med ytterligare bestämmelser. Regeringen avser att ta initiativ till översyn av dessa bestämmelser.
frs · GP12207 · 2001-11-21 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:207 om fiskevårdsavgift har frågat mig om jag avser att införa en fiskevårdsavgift som i realiteten är en fiskeskatt. Landshövding överlämnade betänkandet Utvärdering av det fria handredskapsfisket till regeringen. Betänkandet ska skickas till ett stort antal remissinstanser. Efter remissbehandlingen ska utredningens förslag beredas i vanlig ordning i . Först härefter kan ställning tas till frågan om fiskevårdens finansiering.
frs · GP12208 · 2001-11-22 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:208 om åklagarmyndighetens register har frågat mig om jag avser att vidta någon åtgärd för att dataregister och teknikanvändande inom åklagarväsendet utvecklas/används så att avlidna personer inte kallas att höras som målsägande vid huvudförhandling. Inledningsvis vill jag beklaga det inträffade och uttrycka min fulla förståelse för den upprördhet som den aktuella familjen känt efter mottagandet av en kallelse riktad till en avliden familjemedlem. Att avlidna personer kallas att höras som målsägande är naturligtvis något som så långt möjligt bör undvikas. I samband med att polisen registrerar en brottsanmälan förs t.ex. uppgift om en målsägandes personnummer in i RAR-systemet (rationell anmälningsrutin). När uppgiften lämnats till åklagarmyndigheten läggs den där in i ärenderegistret . De identitetsuppgifter som tas in i BRÅDIS ska normalt vara kontrollerade mot det statliga person- och adressregistret (SPAR). Det ankommer på polismyndigheten eller åklagarmyndigheten att utföra kontrollen. Av den anledningen är såväl RAR som BRÅDIS uppkopplade mot SPAR. Det är den myndighet som först registrerar uppgiften som i samband med registreringen utför kontrollen. Om uppgifterna om en målsägande skulle vara äldre än när åklagaren ska fatta beslut i ärendet ska normalt en ny SPAR-kontroll göras. Vid tingsrätten görs sedan däremot ingen sådan rutinmässig kontroll. När tingsrätten kallar till huvudförhandling utgår tingsrätten från de kontrollerade uppgifterna som erhållits från åklagarmyndigheten. Att avlidna personer kallas att höras är dock otillfredsställande och som jag sagt måste detta undvikas. Jag avser därför att ta upp frågan i den återkommande myndighetsdialogen.
frs · GP12210 · 2001-11-21 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:210 om semesterlagen har frågat mig om jag är beredd att vidta åtgärder så att 17 § semesterlagen ses över och även innefattar ledighet för utbildning som ej enligt annan lag medför rätt till semesterlön, om arbetstagaren genomgår utbildning motsvarande grundskola eller gymnasienivå eller om särskilt utbildningsbidrag erhålls. Den ändring av semesterlagens regler om semesterlönegrundande frånvaro som trädde i kraft genomfördes som en konsekvens av den nya studiestödslag som trädde i kraft vid samma datum. Studiestödsformerna korttidsstudiestöd och vuxenstudiestöd enligt studiestödslag har avskaffats. Därför togs de också bort i semesterlagens förteckning över semesterlönegrundande frånvaro. Ingen förändring genomfördes när det gäller särskilt utbildningsbidrag som därför är semesterlönegrundande eftersom detta studiestöd inte omfattades av studiestödsreformen. I det reformerade studiestödssystemet har personer som tidigare skulle ha haft vuxenstudiestöd i stället möjlighet att få studiemedel med högre bidragsdel. Studiemedel är inte semesterlönegrundande men heller inte skattepliktiga. Korttidsstuderande kan få bidrag enligt förordningen (2001:362) om bidrag till korttidsstudier. Inte heller dessa bidrag är skattepliktiga. Studiestödsreformen innebar alltså att de studiestöd som varit skattepliktiga och kopplade till inkomst slopades och i stället infördes ett samordnat studiemedel som är skattefritt och pensionsgrundande för alla. Rätt till semesterersättning upphörde därför. Enligt övergångsregler kan personer som påbörjat studier motsvarande grundskola eller gymnasienivå innan det nya systemet trädde i kraft erhålla vuxenstudiestöd enligt de tidigare reglerna . I detta fall gäller de tidigare reglerna om semesterlönegrundande frånvaro. Med anledning av vad jag här har redovisat är jag inte beredd att verka för en ändring av 17 § semesterlagen. Jag vill dock påminna om att arbetstids- och semesterregler har i uppdrag att i förenklingssyfte se över semesterlagens regler om semesterlönegrundande frånvaro med bevarande av arbetstagarnas materiella förmåner. Uppdraget ska redovisas .
frs · GP12211 · 2001-11-21 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:211 om den neurologiska rehabiliteringen har frågat mig vilka åtgärder jag har för avsikt att vidta för att få till stånd en förstärkning av antalet specialistläkare inom neurologin och på så sätt förbättra vården för personer med epilepsi. Vi har inte en generell brist på läkare i . Däremot kan det finnas brister inom vissa specialiteter och i vissa delar av landet, vilket givetvis är bekymmersamt. konstaterade i sin rapport @ Den ljusnande framtid är vård @ att det, bl.a. mot bakgrund av stora framtida pensionsavgångar, finns ett behov av att öka antalet platser i läkarutbildningen med 200 platser . En sådan utökning av utbildningsplatserna sker . Antalet läkare som utexamineras kommer således att öka från dagens ca 750 till ca 950 . Detta tillsammans med det värdefulla tillskott till vården som läkare med utländsk utbildning utgör förbättrar möjligheterna att rekrytera läkare väsentligt. Antalet utfärdade legitimationer för läkare med utländsk utbildning har ökat kraftigt , från 1995 till 2000. bedömer att detta är en utveckling som kommer att fortsätta . Enligt hälso- och sjukvårdslagen (1982:763) ska det i landstingen finnas möjligheter till anställning för läkares specialiseringstjänstgöring i en omfattning som motsvarar det planerade framtida behovet av läkare med specialistkompetens i klinisk verksamhet. Detta är således huvudsakligen ett ansvar för landstingen. I syfte att stödja landstingen i detta har dock i uppgift att verka som ett centralt planeringsstöd med uppgift att fortlöpande ta fram underlag för bedömningen av hälso- och sjukvårdens behov av läkare, särskilt läkare med specialistkompetens, såväl nationellt som lokalt och regionalt. Landstingen beslutar utifrån detta hur många tjänster, och inom vilka specialiteter, som man ska utlysa. Ett problem kan här dock vara att vissa specialiteter är mer populära hos läkarna att utbilda sig till än andra. Det pågår arbete på för att förstärka dess funktion som centralt planeringsstöd. Detta tillsammans med att det utbildas fler läkare bedömer jag kommer att förbättra landstingens möjligheter att tillsätta sina tjänster. Jag förutsätter att man inom vården klarar att tillgodose epileptikernas vårdbehov på ett tillfredsställande sätt och att man i sin planering tillser att det finns neurologer som täcker de behov som finns. Jag avser inte att vidta några speciella åtgärder vad gäller tillgången till neurologer men följer givetvis den fortsatta utvecklingen vad gäller personaltillgången inom sjukvårdens olika delar med stort intresse.
frs · GP12212 · 2001-11-21 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:212 om kassaservice på landsbygden har frågat näringsministern hur han ska tillse att alla garanteras en fungerande kassaservice och att inte Postens regionala verksamhetsmodeller bidrar till utarmningen av landsbygden. Arbetsfördelningen inom är sådan att det är jag som ska svara på frågan. I proposition 2001/02:34 föreslås att regleringen av den grundläggande kassaservicen ges i en särskild lag fr.o.m. . Kravet på att det ska finnas en kassaservice i hela landet som innebär att alla har möjlighet att verkställa och ta emot betalningar till enhetliga priser kvarstår. Den praktiska utformningen av hur tjänsterna ska tillhandahållas är det dock liksom upp till Postens ledning att bestämma, inom ramen för de ställda kraven. För att tillhandahålla en grundläggande kassaservice där alternativ saknas och det inte är kommersiellt motiverat att bedriva verksamheten utgår ersättning till . kommer enligt lagförslaget även i fortsättningen att bevaka att kassaservicen motsvarar samhällets behov. genomgår en förändring för att möta marknadens och samhällets behov. Behovet av brev- och pakettjänster kräver tillgänglighet på fler platser i anslutning till där människor bor och verkar och till längre öppettider. När det gäller kassaservice däremot ökar antalet användare av alternativa former för betalningar. Enligt vad jag har erfarit kommer Posten AB:s strukturella förändringar /02 i det nya servicenätet på de flesta ställen att innebära en skillnad mellan tillhandahållande av brev- och pakettjänster och kassaservicetjänster. Kassaservicen kommer att erbjudas dels via Postens egna kontor med egen personal, dels i och dels via Postens lantbrevbärare. kommer således även i fortsättningen att finnas som ett av Postens serviceställen. De förändringar som sker genom det nya servicenätet innebär att Postens service inriktas efter de olika behov som finns i samhället och att antalet serviceställen i landet ökar från ca 1 800 till ca 3 000.
frs · GP12213 · 2001-11-21 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:213 om gymnasieskolans omvårdnadsprogram har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att göra gymnasieskolans omvårdnadsprogram mer attraktivt. Principen för gymnasieskolans dimensionering bygger på elevens fria och självständiga val. av eleverna blir antagna på det program de valt i första hand. Vad som kan göras för att öka andelen sökande till ett visst program är att programmet dels har en intressant utformning och ett attraktivt innehåll, dels framtidsutsikterna när man har genomgått programmet. Omvårdnadsprogrammet är ett program som inte har några nationellt fastställda inriktningar. Det innebär att friheten är stor för de lokala skolhuvudmännen att påverka programmets närmare utformning. Det är naturligtvis också så att avnämarna, dvs. arbetsgivarna inom de sektorer som ett program ger utbildning för, har ett ansvar för att ungdomar söker sig till de arbetsplatser och yrken som programmet leder till. Genom att erbjuda en god arbetsmiljö och en utveckling inom yrket kan det leda till att fler söker sig till omvårdnadsprogrammet. Jag har tagit initiativ till att den parlamentariska 2000 tillsatts med uppdrag att bl.a. utreda och lämna förslag till en framtida utformning av gymnasieskolans studievägsutbud. I direktiven (dir. 2000:35) sägs bl.a. att utbudet av studievägar bör erbjuda tydliga och attraktiva ingångar, som kan ge eleverna motivation och lust att fullfölja en gymnasieutbildning. Det måste också finnas möjlighet för eleverna att specialisera sig genom att välja intressanta och användbara inriktningar.
frs · GP12214 · 2001-11-21 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:214 om filmen i har frågat mig om jag avser att vidta åtgärder för att råda bot på situationen beträffande det publikrelaterade filmstödet och möjliggöra en fortsatt positiv utveckling av filmen i . Frågan föranleds av att meddelat att medlen för det publikrelaterade filmstödet intecknats . Jag har i ett svar på en interpellation om det publikrelaterade filmstödet (2001/02:59) redovisat min syn på den fråga tar upp: Det är mycket viktigt att klarlägga orsakerna till den situation som uppstått när det gäller det publikrelaterade stödet. Enligt min bedömning ligger dock orsakerna inte i den tekniska utformningen av det nuvarande filmavtalet. Det publikrelaterade stödet har försetts med en separat budgetram så att det inte ska kunna mjölka medel ur det kulturpolitiskt mycket viktiga förhandsstödet. Eftersom medlen till det publikrelaterade stödet på detta sätt begränsats ger filmavtalet en möjlighet att fortlöpande anpassa stödgivningen "med beaktande av tillgängliga medel". Den situation som uppstått när det gäller det publikrelaterade stödet innebär på intet sätt något stopp för svensk filmproduktion. Den årliga långfilmsproduktionen i kommer att ligga på ett tjugotal filmer , och den svenska filmens andel av biobesöken fortsätter att öka. Sedan svårigheterna med det publikrelaterade stödet uppdagats följer dock utvecklingen nära. Samtliga parter i filmavtalet har dock ett ansvar för att avtalet följs och följs upp.
frs · GP12216 · 2001-11-21 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:216 om analys av den arkeologiska uppdragsverksamheten har frågat mig om när jag avser att återkomma till i frågor om den arkeologiska uppdragsverksamheten och i vilken form analysen och översynen kommer att delges . pågår en analys och översyn av formerna för uppdragsarkeologin. Regeringen avser att återkomma med en första redovisning vårproposition.
frs · GP12217 · 2001-11-22 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:217 om genomförande av EG-direktiv om mönsterskydd har, med anledning av att och rådets direktiv /71/EG om mönsterskydd inte är genomfört, frågat mig vilka åtgärder jag tänker vidta för att minimera effekterna av den nu rådande rättsosäkerheten. pågår arbete inom departementet med att utarbeta en lagrådsremiss med förslag till de ändringar som behövs för att genomföra direktivet. Enligt gällande planering ska en proposition överlämnas till och de nya reglerna bör därmed kunna träda i kraft . Det är riktigt att direktivet redan skulle ha varit genomfört. Det är en självklar utgångspunkt för mig att rättsläget ska klargöras när det gäller ansökningar ingivna till efter den dag då direktivet skulle ha varit genomfört men innan den nya lagstiftningen hunnit träda i kraft. överväger vi om de nya reglerna kan göras tillämpliga på ansökningar ingivna till efter nämnda dag. Eftersom beredning pågår inom kan jag emellertid inte nu uttala mig närmare om detaljerna i det kommande lagförslaget.
frs · GP12218 · 2001-11-21 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:218 om Postens kassaservice har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att inte ska kunna utnyttja sin monopolställning på landsbygden till att ta ut höga avgifter från företag. Frågan är ställd mot bakgrund av Posten AB:s förändrade avgifter för dagskassehantering. Jag vill börja med att påminna frågeställaren om att det genom regeringens initiativ finns en dagskasseservice, genom , i hela landet. En viktig service, inte minst för företagandet i glesbygd. hanterar dagskassor för insättning till de banker som bolaget är ombud för, , och . är en aktör bland flera som tillhandahåller dagskasseservice i och det är Posten och ledning som har det fulla ansvaret för beslut om pris på den typen av tjänst. Vad jag har kunnat inhämta har Posten AB:s förändrade villkor vid insättning av dagskassor genomförts i syfte att kunna uppnå kostnadstäckning i verksamheten. Mot denna bakgrund har jag inte för avsikt att vidta några åtgärder.
frs · GP12219 · 2001-11-21 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:219 om elöverkänslighet har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att motverka att den s.k. används som ett argument mot elöverkänslighet och elöverkänsliga människor. Jag vill börja med att understryka att regeringen tar problemen med elöverkänslighet och hälsorisker förknippade med elektriska och magnetiska fält på stort allvar. Regeringen gav därför 1997 () i uppdrag att redovisa en forskningsöversikt och utvärdering av såväl svenska som internationella forskningsresultat inom området elkänslighet och hälsorisker av elektriska och magnetiska fält. Redovisning av uppdraget skedde . Även andra myndigheter under regeringen arbetar med frågor som rör elöverkänslighet och hälsorisker förknippade med elektriska och magnetiska fält, t.ex. och . är under beredning inom varvid det övervägs vilka övriga åtgärder som kan behöva vidtas inom området. är en allmän handling och således tillgänglig för den som önskar ta del av den. Det är varken möjligt eller önskvärt att regeringen kontrollerar vilka som tar del av rapporten och i vilket syfte.
frs · GP12220 · 2001-11-21 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:220 om medicinska insatser i hela landet har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att säkerställa att hela befolkningen får tillgång till avancerad vård och behandling. Enskilda landsting är i regel för små för att ensamma kunna ombesörja högspecialiserad hälso- och sjukvård. är indelat i sex olika sjukvårdsregioner. I regionerna samarbetar landstingen, eller kommuner som inte ingår i någon landstingskommun, i frågor som rör högspecialiserad vård. Landstingen är enligt hälso- och sjukvårdslagen ålagda att samverka i sådana s.k. regionsjukvårdsfrågor. Grunderna för samverkan mellan landstingen och den högspecialiserade vården anges i ett särskilt riksavtal. Samverkan inom regioner innebär att mindre landsting inte ensamma behöver stå för kostnader för högt utbildade specialister och för särskild och dyrbar utrustning som sällan används. Exempelvis ingår och i samma region, , vilket innebär att invånare har tillgång till den högspecialiserade vård som bedrivs i . har i kontakter med mig anfört att sjukvårdshuvudmännens samarbete inom den högspecialiserade vården fungerar bra och att systemet är väl inarbetat. Min bedömning är att enskilda medborgare, oavsett var han eller hon bor i landet, är tillförsäkrade högspecialiserad vård om behov finns. Några initiativ från min sida i denna fråga är därför inte aktuella.
frs · GP12222 · 2001-11-26 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:222 om arbetsgivaravgifterna för kommun och landsting har frågat mig om jag avser att lägga en proposition om sänkta arbetsgivaravgifter för kommuner och landsting. Jag har i ett tal på föreslagit att arbetsgivaravgifterna för kommuner och landsting temporärt ska sänkas för att öka möjligheterna för kommuner och landsting att tidigarelägga anställningar. Förslaget bereds nu inom . Det är ännu för tidigt att svara på när en proposition om sänkta arbetsgivaravgifter för kommuner och landsting kommer att läggas.
frs · GP12223 · 2001-11-21 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:223 om arbetsskadeersättning har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att möjliggöra en rimlig genomströmningstid för ärenden som rör arbetsskador. Det är ett väl känt problem att genomströmningstiden för arbetsskadeärenden i många fall är lång. Det finns dessutom stora skillnader mellan de olika försäkringskassorna. Regeringen har bl.a. i den senaste budgetpropositionen uppmärksammat problemet och utlovat en reformering av både arbetsskadeförsäkringen och administrationen av denna. Regeringen kommer därför att överlämna en proposition till med förslag till förändringar. Flera av de regeländringar som planeras förväntas leda till en snabbare hantering av arbetsskadeärenden.
frs · GP12224 · 2001-11-27 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:224 om i har frågat mig vilka åtgärder jag avser vidta för att underlätta byggandet av planskilda korsningar med järnväg i centrala stadslägen. I frågan tas i upp som ett exempel på en besvärlig korsningspunkt mellan väg och järnväg. Arbetet med att minska antalet korsningar i plan mellan vägar och järnvägar är angeläget för att förbättra framkomligheten och säkerheten, främst för bilister, cyklister och gående. Jag har erfarit att genomför en förstudie för korsningen mellan och TGOJ-banan. Förstudien visar att korsningspunkten är byggnadstekniskt komplicerad vilket innebär att kostnaden för en planskild korsning blir . I förstudien anges att utbyggnaden ej är samhällsekonomiskt lönsam. har ännu inte tagit ställning till förstudien. Regeringen har i propositionen Infrastruktur för ett långsiktigt hållbart transportsystem (prop. 2001/02:20) föreslagit att vägledande för prioritering av åtgärder ska vara samhällsekonomisk lönsamhet för föreslagna åtgärder, där hänsyn också tas till hur mycket åtgärderna bidrar till uppfyllelse av de transportpolitiska målen. I propositionen föreslås en planeringsram för investeringar i järnvägar på för perioden 2004@2015. Det är ansvar att i den fortsatta planeringsprocessen bedöma behovet av en planskildhet vid jämfört med andra järnvägsinvesteringar i landet. kommande planförslag för perioden 2004@2015 kommer sedan att fastställas av regeringen.
frs · GP12225 · 2001-11-21 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:225 om unga kvinnor och missbruk har frågat vilka åtgärder jag tänker vidta med anledning av att fler unga kvinnor hamnar i ett beroende av narkotika eller receptbelagda läkemedel. Bakgrunden är rapporter om ett ökat drogmissbruk i allmänhet och en studie från SiS om att yngre tvångsomhändertagna kvinnor har en tyngre problematik än de äldre. pekar också på att utskrivningen av beroendeframkallande läkemedel har ökat, främst bland unga kvinnor. Åtgärder för att komma till rätta med ett ökande missbruk av narkotika behandlas i den nationella handlingsplan som regeringen kommer att överlämna till . Här har förebyggande insatser bland unga människor en framskjuten plats. Insatser för att komma till rätta med missbruk av beroendeframkallande läkemedel behandlas också i handlingsplanen. Handlinsplanen bygger i allt väsentligt på det betänkande som överlämnade till regeringen i början av detta år.