ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · GP11373 · 2001-12-06 00:00:00 — Fråga 2001/02:373 av () till statsrådet om bostadsrättsombildningar har antalet bostadsrättsombildningar ökat kraftigt, särskilt i . Bostadsbrist, spekulationsvinster och ideologiska skäl för utförsäljning är de främsta drivkrafterna i detta. Tyvärr så finns det brister i bostadsrättslagstiftningen och förvärvslagstiftningen som gör att intentionerna i lagen kringgås, dvs. att minst 2/3 av de boende i en hyresfastighet har förköpsrätt vid försäljning av fastigheten om de bildat en bostadsrättsförening. Tyvärr är lagen otydlig, den kräver inte ens att hyresgäster som vill bilda bostadsrättsförening har sitt huvudsakliga boende i fastigheten. Många hyresgäster utsätts för repressalier eller "tvingas" att bli medlem i föreningen. En del fastighetsägare tömmer i stort sett fastigheten på hyresgäster vid en större ombyggnad och fejkar adresser på lägenhetskontraktsinnehavare och de tidigare hyresgästerna har ingen återflyttningsrätt. Den grövsta varianten är när en fastighetsägare bildar en egen bostadsrättsförening som fusionerar fastighetsbolaget där fastigheten ingår. Då kan fastighetsägaren kringgå förköpsrätten för de hyresgäster som eventuellt bor kvar i fastigheten, även om de bildat en bostadsrättsförening som vill ta över. Min fråga till ministern är: På vilket sätt tänker ministern agera för att bostadsrättslagen och förvärvslagen av fastigheter ändras så att intentionerna för hur bostadsrättsombildning bör gå till förverkligas?
fr · GP11374 · 2001-12-06 00:00:00 — Fråga 2001/02:374 av () till justitieminister om förskrivning av Rohypnol på anstalter I samband med en interpellationsdebatt mellan socialministern och mig uppdrog socialministern åt att med omedelbar verkan klassa Rohypnol som tung narkotika. före hade justitieministern sällat sig till den skara som förordar ett totalförbud av sömnmedlet. "Med en starköl förvandlar det ungdomar till mördarmaskiner", menade han då. De flesta ungdomar är inte våldsbenägna i grunden. Tyvärr kan man inte säga detsamma om många av internerna i de svenska fängelserna. Därför är det särskilt upprörande att Rohypnol fortfarande ordineras ute på anstalterna, något som behandlas i en artikel i . I artikeln kan man bl.a. läsa att man enligt fängelseläkaren "bör undvika benzodiazepiner eftersom det finns så många missbrukare på våra anstalter". Våldsbenägenheten uppstår normalt i kombination med alkohol. Tyvärr är inte fängelserna fullständigt torrlagda. Viss illegal införsel sker alltid, och dessutom har flertalet interner permission emellanåt. Det är minst sagt tveksamt om Rohypnol är ett lämpligt läkemedel, i synnerhet bland interner. Om vi ska komma till rätta med problemet måste det skapas en dialog mellan lagstiftaren, medicinsk expertis och övriga berörda parter. Vilka åtgärder ämnar justitieministern vidta för att skapa en sådan dialog?
fr · GP11375 · 2001-12-06 00:00:00 — Fråga 2001/02:375 av () till statsrådet om tidsdelat boende Tidsdelat boende har varit och är tydligen fortfarande förenat med problem. Bl.a. har varnat för försäljares aggressiva försäljningsmetoder. antog lagen om konsumentskydd vid avtal om tidsdelat boende. Med anledning av påpekande från Europeiska kommissionen kompletterades lagen . Ändringen bestod i att den skriftliga information som näringsidkare lämnar ska göras på något av de officiella språken i det land där konsumenten är bosatt eller är medborgare. finns det emellertid "kryphål" som gör att det finns möjlighet att bedriva verksamhet med tidsdelat boende utanför lagens ram. Ett sådant är att lagen endast gäller om kontraktsavtalet löper på en period om eller om avtalet inte är tidsbegränsat. Min fråga till statsrådet blir därför: Vad avser statsrådet göra för att komma till rätta med de "kryphål" som fortfarande finns vad gäller lagen om tidsdelat boende?
fr · GP11376 · 2001-12-07 00:00:00 — Fråga 2001/02:376 av () till utrikesminister om bistånd och avväpning i Efter det att genomfört sin omfattande krigsinsats och talibanerna är på väg att fördrivas kvarstår stora problem i . Olika delar av landet behärskas militärt av en rad krigsherrar som mutat in sina revir. Vinter och hunger driver människor till desperata handlingar. En av orsakerna till de många morden, ofreden och otryggheten är att ett mycket stort antal människor bär vapen, vilka de använder för att mörda och plundra. är det afghanska folket i behov av ett omfattande bistånd. Ett sätt att öka människors trygghet och garantera dem deras uppehälle skulle man i FN:s regi kunna @ förutom att man förser människor med förnödenheter @ även byta dessa vapen mot bistånd. Det är inte någon ny tanke eller önskan att svärdet ska smidas om till plog. Men i den situation som konkret föreligger i vore sådan tanke inte bara en önskan utan sannolikt både rimlig och realistisk. Det skulle kunna vara en av de vägar som leder bort från de lidanden det långa kriget förorsakat. Jag vill därför fråga utrikesministern: Avser utrikesministern att i FN verka för att ökad biståndsgivning samordnas med avväpning?
fr · GP11377 · 2001-12-07 00:00:00 — Fråga 2001/02:377 av () till utrikesminister om kristna i Enligt uppgifter i svenska massmedier har beväpnade muslimska grupper bränt sex stycken kristna byar i provinsen i och tvingat ca 13000 människor på flykt. Efter attackerna evakuerades invånarna i de aktuella byarna till andra byar eller flydde in i skogsområden. De har i många fall inga bostäder att återvända till då husen i byarna jämnats med marken av de angripande grupperna. Detta är bara ett av många exempel på de förföljelser som kristna drabbats av i . Tyvärr riskerar sådana övergrepp att hamna i skuggan av den dramatiska utvecklingen i och . Så får det inte bli. Världsopinionen måste reagera, röst är här betydelsefull. Vilka åtgärder avser ministern vidta med anledning av förföljelser av kristna i ?
fr · GP11378 · 2001-12-07 00:00:00 — Fråga 2001/02:378 av () till utrikesminister om palestinier från finns det 388 statslösa asylsökande i som väntar på ett beslut. Palestinier från är en sådan grupp. Om en statslös palestinier från får avslag på sin ansökan kan denne inte skickas tillbaka till sitt hemland om han eller hon varit borta från landet . Orsaken till detta är att även om man är född och uppvuxen i blir man aldrig formell medborgare. får man normalt inte heller tillstånd att stanna i vilket medför att personen ifråga tvingas leva åratal i ovisshet på förläggningar. I utlänningslagen 4 kap. 12§ står det följande om verkställighetshinder:"När en fråga om avvisning eller utvisning prövas skall hänsyn tas till om utlänningen på grund av bestämmelserna i 8 kap. 1-4§§ inte kan sändas till ett visst land eller om det annars finns särskilda hinder mot att avgörandet verkställs." Trots att statslösa palestinier från inte kan återsändas, beviljas de heller inte uppehållstillstånd enligt ovannämnda paragraf. Ett beslut om avvisning upphör att gälla om det inte har verkställts från det att beslutet vunnit laga kraft. är en lång tids onödig väntan när det är uppenbart att hemlandet inte tar emot sin medborgare. Vilka åtgärder avser statsrådet vidta så att det fastställs en kortare tidsgräns för beviljande av uppehållstillstånd för statslösa, såsom palestinierna från , när verkställighetshinder föreligger?
fr · GP11379 · 2001-12-07 00:00:00 — Fråga 2001/02:379 av () till näringsminister om väganläggningar Vid nybyggnation av motorvägar och järnvägar måste ibland korsande enskilda vägar läggas i tunnel under nybygget. Det kan då även finnas behov av att pumpa upp och bort dräneringsvatten. Med dagens lagstiftning klassas pumpanordningen som väganläggning hörande till den enskilda vägen. saknar ofta kompetens och möjlighet att sköta pumpanläggningen, det är dessutom ofta svårt att inhandla tjänsterna för underhåll och drift. Enligt min uppfattning borde anläggningslagen ändras så att anläggningar som krävs på grund av att en större väg dras fram hänföras till den större vägen även om den betjänar en mindre. Orsaken till att anläggningen behövs är att den större vägen byggs. och banverk har dessutom både större kompetens och förmåga att driva och underhålla dessa anläggningar. Vilka åtgärder avser statsrådet vidta för att ändra anläggningslagen?
fr · GP11380 · 2001-12-07 00:00:00 — Fråga 2001/02:380 av () till jordbruksminister om pälsfarmare Oavsett vad man tycker om pälsar och pälsdjursuppfödning måste man ta stor hänsyn till att det är människor som drabbas då förslag kommer om att förbjuda en näring som ger sysselsättning och inkomst till många. Det är människor som riskerar att bli av med sina arbeten, som utsätts för stor psykisk press genom medierna, genom politiska utspel, hot och aggressioner osv. , professor i arbetsmiljöteknik, leder en forskargrupp vid SLU i som arbetar med arbetsmiljö, arbetslivsfrågor, sysselsättning och hälsa bland sysselsatta inom den gröna sektorn och livsmedelskedjan med fokus på landsbygden. Professor föreslår att det omgående tillsätts en forskargrupp som ges i uppdrag att objektivt och allsidigt belysa hälsan och arbetsförhållanden bland sysselsatta i pälsdjursnäringen med fokus på verksamheten i . Enligt professor , finns det stor anledning att hysa oro för de hälsoeffekter som kan drabba denna yrkeskår och deras familjer, med anledning av den press och ovisshet de nu tvingas leva under. Är ministern beredd att omgående initiera ett oberoende forskaruppdrag som studerar den försämrade arbetssituationen med där tillhörande hälsoproblem för sysselsatta inom pälsdjursnäringen?
fr · GP11381 · 2001-12-07 00:00:00 — Fråga 2001/02:381 av () till statsrådet om Exit Framväxten av nazistiska och rasistiska tendenser och grupperingar är ett hot mot demokratin och vår gemensamma värdegrund. Hotbilder finns i hela landet, inte minst i som har haft flera aktiva nynazistiska grupper som utfört trakasserier och våldsbrott . har varit centrum för framställning av nazistiskt propagandamaterial med förgreningar i och . Exit , med bas i , har genom sin omvittnade kompetens efterfrågats runt om i . Skolor, enskilda lärare och föräldrar har bett Exit om hjälp mot barns och elevers nynazistiska engagemang i syfte att stimulera till avhopp och stöd efter avhopp. Vid senaste resursfördelningen utelämnades Exit i och blev utan tilldelning. Det innebär att verksamheten hotas av nedläggning vilket får allvarliga konsekvenser för kampen mot främlingsfientlighet i hela . Min fråga till statsrådet är därför: Vad avser statsrådet att göra för att se till att Exit även i fortsättningen ska kunna bedriva sitt betydelsefulla arbete?
fr · GP11382 · 2001-12-07 00:00:00 — Fråga 2001/02:382 av () till statsrådet om ersättningsmedel för vägskador har drabbats av omfattande översvämningar som medfört höga kostnader för såväl enskilda människor som kommunerna. Utöver det att fastigheter och markområden dränkts har även det värmländska vägnätet fått omfattande skador. De återkommande översvämningarna och efterföljande skador på vägnätet har krävt omgående insatser, vilket har medfört att andra förbättringsåtgärder har skjutits upp. Eftersom vägstandarden i före översvämningarna var i stort behov av förbättringar så är läget nu mycket besvärligt. Det är en ohållbar situation att medel från länsanslagen ska omdisponeras och behöva tas i anspråk för att återställa skador på vägnätet efter översvämningarna. Det är enligt min och mening ett statligt ansvar att solidariskt ställa upp för de regioner som drabbats av naturkatastrofer. I ett TT-meddelande lovade biträdande finansminister efter översvämningarna att kommunerna ska få ekonomiskt stöd och att staten även kommer att bidra till reparationer av skador på vägar och järnvägar. Det var ett löfte, men ersättningsmedel för vägskadorna har ännu inte utbetalats. Min fråga till biträdande finansministern: På vilket sätt avser ministern verka för att de drabbade regionerna kompenseras?
fr · GP11383 · 2001-12-07 00:00:00 — Fråga 2001/02:383 av () till kulturminister om utvärdering av arkitekturåret utsågs av kulturminister till ett arkitekturår. Det var en mycket god satsning vars syfte bl.a. var att skapa ett folkligt engagemang kring arkitektur och design. Kunskap skulle spridas till medborgarna för att få fler att våga ställa krav på utformningen av sin närmiljö. "Skönhet är demokratisk rättighet" slog kulturministern fast vid invigningen. Arkitekturåret hade ett mycket gott syfte men verkar resultatet på många håll inte nått upp till målsättningen. Från bl.a. hörs kritiken mot att året blivit en satsning för de redan invigda. Målet att nå ut till allmänheten har inte uppnåtts. Trots att stora resurser satsats har effekterna blivit små. Eftersom resultaten av kulturåret verkar ha varit skiftande över landet anser jag att det är mycket viktigt att en ordentlig utvärdering och översyn genomförs. Det är nödvändigt för att tillse att konsekvenserna och kunskaperna från detta projekt tas till vara. Det är viktigt inte minst för att liknande satsningar lyckas bättre. Jag vill därför fråga när och på vilket sätt statsrådet avser att låta utvärdera arkitekturårets resultat.
fr · GP11384 · 2001-12-07 00:00:00 — Fråga 2001/02:384 av () till socialminister om maxtaxan för äldre I samspelet mellan staten och kommunsektorn har vi en ömsesidigt accepterad princip, den s.k. finansieringsprincipen. När riksdag och regering påför kommunsektorn nya uppgifter, ska ett statsbidrag som motsvarar dessa insatser tillföras den lokala nivån. Den maxtaxa för äldre som regeringen med hjälp av sina stödpartier nu beslutat om, kommer enligt gjorda beräkningar innebära kostnadsökningar för kommunsektorn på 1,5-1,. Det är närmast ofattbart att kommunkollektivet ska bära en sådan kostnadsökning bara därför att ett tiotal kommuner inte skött avgiftsfrågorna på ett bra sätt. Min fråga till socialministern: Vilka åtgärder kommer ministern att vidta för att den gemensamma finansieringsprincipen ska uppfyllas?
fr · GP11385 · 2001-12-07 00:00:00 — Fråga 2001/02:385 av () till jordbruksminister om jordbruksverket och utbetalning av ersättningar har till uppgift att bl.a. svara för en fungerande adminstration när det gäller EU-stöden till den svenska jordbruksproduktionen. Denna uppgift har inte lösts på ett tillfredsställande sätt och när vi nu står inför ett årsskifte är det ånyo stora förseningar av utbetalningar, vilket mycket konkret drabbar den enskilde brukaren. När det gäller EU-stöden så väljer ut ett stort antal kontrollgårdar, vilket är helt rimligt. Dessa kontroller gäller alla ersättningar som gården sökt. I norra handlar det om betydande summor per gård då kompensationsersättningen och ersättningen till öppet odlingslandskap utgör en stor del av omsättningen i lantbruksföretaget. Enligt uppgifter från kommer dessa kontrollgårdar att få vänta på sin ersättning ända . Detta måste anses som mycket otillfredsställande. Med anledning av vad som här har beskrivits frågar jag: Vilka åtgärder är ministern beredd att vidta för att dessa missförhållanden ska rättas till?
fr · GP11386 · 2001-12-07 00:00:00 — Fråga 2001/02:386 av () till utrikesminister om folkmordet i Folkmordet i är ett av de värsta brotten mot mänskligheten. För att en försoning ska kunna ske, respekten för lag och rätt återvinnas och verklig utveckling i landet komma till stånd är det oerhört viktigt att de ansvariga ställs inför rätta. har , om än motvilligt, stiftat en lag om en brottmålsdomstol angående folkmordet. Den kambodjanska regeringen ska nu förhandla med FN om ett "memorandum of understanding" som reglerar de frågor Hun Sen och FN tvistat om, dvs. att rättegången måste bli trovärdig enligt internationella normer. För att rättegången verkligen ska komma till stånd behöver finansiering säkras. Annars kan resursbrist tas som förevändning för Hun Sen att backa ur. har beviljat ett stöd. Med tanke på tidigare arbete för att få tribunalen till stånd har ett särskilt ansvar för att rättegången verkligen blir av och därför är det viktigt att också bidrar till finansieringen och att vi dessutom påverkar medlemsländerna i EU så att de ställer upp för att garantera finansiering av rättegången. Jag vill därför fråga utrikesministern: Vilka åtgärder avser utrikesministern vidta för att säkra finansieringen av rättegången angående folkmordet i ?
fr · GP11387 · 2001-12-10 00:00:00 — Fråga 2001/02:387 av () till justitieminister om ombudskostnader för trafikskadade har det varit fast praxis att trafikskadade fått ombudskostnader täckta av försäkringsbolagen och därför finns en undantagsbestämmelse i rättshjälpslagen. Enligt denna bestämmelse får rättshjälp inte ges i angelägenheter som rör trafikskadeersättning enligt trafikskadelagen eller som rör skadestånd som ska betalas från en ansvarsförsäkring. har vissa försäkringsbolag ändrat policy och kräver att det ska vara komplicerade ärenden för att ombudskostnader ska täckas. Bedömningen vad som är komplicerade ärenden varierar mellan olika handläggare i olika delar av landet. Följden är att trafikskadade riskerar vara utan ombud trots att de är i behov av juridiskt stöd. Jag vill därför fråga om statsrådet avser att vidta några åtgärder för att garantera att trafikskadade även fortsättningsvis får sina ombudskostnader täckta.
fr · GP11388 · 2001-12-10 00:00:00 — Fråga 2001/02:388 av () till utrikesminister om behandling av kristna Det är inte bara i som missionärer och andra kristna grips, fängslas och ställs inför rätta för sin religions skull. Detta händer också i den påstått sekulära staten , som är kandidatland till EU. Missionärer förföljs och grips, polisen gör razzior mot kyrkor och församlingar, som kränks och förnedras. Dessutom förs omfattande hatkampanjer mot kristna och judar i moskéer under statens kontroll och med statens belöning och uppmuntran. Utövningen av islam och samtliga moskéer styrs i av Diyanet Isleri Baskanligi. Predikningar som utgår från ministeriet till alla moskéer är fyllda av hat mot kristna och judar. I en av dessa predikningar kallar man kristendom och judendom för religioner som har manipulerats av människor. Kristendomen kallas för vantro. Ett konkret uttryck för denna politik framgår av en nyhetsrapport i tidningen från . Enligt tidningen har myndigheterna stängt protestantiska kyrkan i utan förvarning. Polisen har inlett förundersökning mot församlingsmedlemmarna på grund av deras församlingsverksamhet. Detta sätter skräck i alla icke-muslimer i . På vilket sätt avser utrikesministern verka för att förmå turkiska staten att upphöra med dessa övergrepp, så att alla invånare oavsett trosinriktning kan utöva sin religion utan att utsättas för myndighetstrakasserier.
fr · GP11389 · 2001-12-10 00:00:00 — Fråga 2001/02:389 av () till finansminister om invandrare och lån hade Svenskt näringsliv bjudit in till seminarium under rubriken @ mångfalden berikar. Ett tydligt problemområde som pekades ut som hinder för invandrares nyföretagande var kontakten med banker. Något som länge har påtalat, inte minst i direkta kontakter med banker och bankföreningen. Frågan behandlades i utredningen som företagare, 1999:49, lika möjligheter för tillväxt och otillbörlig särbehandling. Man kan också konstatera att bankerna har bristande kulturkompetens och kontaktytor vad gäller invandrargrupper. Till detta kommer att bankerna inte är intresserade av små lån till servicenäringen. Här borde såväl bankernas som samhällets instrument ses över. Är företagsidén bedömd som bärkraftig är det även ur samhällssynpunkt viktigt att lån kan ges till nyföretagande oberoende av födelseort. Banklagsstiftningen, nyföretagarfrågor, integration och diskriminering hänger ihop men har olika hemvist ansvarsmässigt. Behov av samordning finns och fler kommuner behöver ta ansvar för att en dialog mellan berörda parter kommer i gång lokalt. Invandrare ska inte drabbas av otillbörlig särbehandling. Min fråga är vilka åtgärder finansminister tänker vidta för att personer med invandrarbakgrund som söker lån inte ska drabbas av otillbörlig särbehandling.
fr · GP11390 · 2001-12-10 00:00:00 — Fråga 2001/02:390 av () till kulturminister om Norrbottensteatern Norrbottensteatern har fått sina anslag från minskade med . Som en följd av det beslutade även staten genom att dra ned på sitt bidrag till teatern med . Redan neddragningar innebär att teatern kommer att tvingas dra ned på personalen. Det drabbar också frilansskådespelarna och publiken, som framöver kommer att få färre produktioner med mindre ambitioner. Det drabbar också , som samarbetar med teatern, och det drabbar den norrbottniska filmproduktionen som har varit så framgångsrik. Med statens sviktande stöd kommer konsekvenserna för teatern att bli än större, i skrivande stund är det inte klart hur stora de blir. Jag tycker att det är oroväckande att en socialdemokratisk regering, som säger sig stå för att kultur ska finnas över hela landet, försämrar villkoren för teatern i norr. Jag vill därför fråga ministern vad regeringen avser att göra för att se till att Norrbottensteaterns ekonomiska villkor förbättras.
fr · GP11391 · 2001-12-10 00:00:00 — Fråga 2001/02:391 av () till jordbruksminister om mat och hälsa Avsikten med regeringens anslag "åtgärder inom livsmedelsområdet" är inte att satsa på reguljär utbildning i grund- och gymnasieskolan @ det svarar statsrådet på en fråga av mig. Med anledning av att regeringen har anslagit 20 miljoner under 2000@2002 till projekt om mat ur anslaget Åtgärder inom livsmedelsområdet. Projekt och aktiviteter som fått ekonomiskt bidrag /01 är inriktade mot mat och hälsa för barn och ungdomar. Med anledning av detta vill jag fråga jordbruksministern: Vilket är syftet med att dela ut totalt 60 miljoner till olika projekt med bl.a. inriktning mot mat och hälsa för barn och ungdomar?
fr · GP11392 · 2001-12-10 00:00:00 — Fråga 2001/02:392 av () till jordbruksminister om bekämpningsmedelsanvändningen sprutade en dansk bonde dubbelt så många doser kemiska bekämpningsmedel per hektar som sin svenska kollega. har danskarna halverat besprutningen, medan svenskarna ökat och blivit de som sprutar mest. Trots att den svenska bekämpningsmedelsförsäljningen sjönk betydligt jämfört med , ökar avståndet till danskarna. Svenska bönder med konventionell odling sprutar nu fler doser bekämpningsmedel per hektar än sina danska kolleger. Det framgår av den årliga genomgången av bekämpningsmedelsstatistiken som Ekologiska Lantbrukarna sammanställt. Skälet är att har genomfört ett målmedvetet program för att få ned förbrukningen av bekämpningsmedel. De politiska signalerna har varit tydliga. Dessutom har man i bekämpningsmedelsavgifter som är tio gånger högre än i . Jag vill fråga ministern: Avser ministern ta initiativ till ett nytt program liknande det danska för att minska bekämpningsmedelsanvändningen i ?
fr · GP11393 · 2001-12-10 00:00:00 — Fråga 2001/02:393 av () till jordbruksminister om BSE-smittan Enligt TT är nu det enda EU-land där BSE-smitta ännu inte upptäckts. Naturligtvis ökar oron för smittan här, när nu även har drabbats av BSE. Foder med kött- och benmjöl hade inte använts på den aktuella finska gården . misstänks att smittan kan ha spridits via mjölkersättning för kalvar. Mjölkersättning kan innehålla animaliskt fett. Enligt det finländska tillåter EU djurfett för idisslare eftersom det inte finns vetenskapliga grunder för ett förbud. Trots att BSE inte lär smitta avlivades och brändes alla andra nötkreatur på den drabbade gården. Lämningar av djuren förstördes och ladugården desinficerades. Dessa drastiska åtgärder, liksom uppgifterna om att mjölkersättning kan vara smittkällan, skapar givetvis osäkerhet och oro även bland svenska nötkreaturägare. De frågar sig naturligtvis om deras besättningar riskerar att drabbas av BSE trots att de aldrig använt foder med kött- och benmjöl och möjligen också om det finns anledning befara att smittan kan spridas på annat sätt. Vad avser jordbruksministern vidta för åtgärder så att smittvägarna för BSE definitivt kan klarläggas?