ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
frs · GO12890 · 2001-03-21 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:890 om MOX-bränsle har frågat mig om jag avser att stå fast vid inställningen att MOX-bränsle inte ska användas i svenska reaktorer. Mitt svar till är att regeringens uppfattning att s.k. MOX-bränsle, bränsle med en blandning av uran och plutonium, i princip inte ska användas i svenska kärnkraftverk ligger fast. Den svenska politiken när det gäller använt kärnbränsle är inriktad på direkt slutförvaring av bränslet utan upparbetning. Om detta råder det bred enighet i (jfr. 1983/84:60, bet. NU 17, rskr. Ett av motiven till denna hållning rör frågan om icke spridning av kärnvapen mot bakgrund av att plutonium frigörs vid upparbetningen. Hanteringen av frigjort plutonium är också förbundet med vissa hälsorisker. Detta är också en ståndpunkt som intagits av de svenska kärnkraftföretagen, som själva har valt slutförvaring framför upparbetning av det använda reaktorbränslet. Likaså är det regeringens uttalade uppfattning att varje land ska ta hand om sitt eget använda kärnbränsle och radioaktiva avfall. Tanken på att upparbeta svenskt använt kärnbränsle i är resultatet av en tidigare politik då upparbetning av använt kärnbränsle var allmänt accepterad och enligt den s.k. villkorslagen utgjorde en av förutsättningarna för att få starta vissa kärnkraftverk. undertecknade ett kontrakt med dåvarande UK Atomic Energy Authority, UKAEA, om upparbetning av uran. Under åren 1975@1982 gav dåvarande regeringar vid fem olika tillfällen tillstånd att föra ut delmängder av det svenska använda kärnbränslet, sammanlagt använt reaktorbränsle för upparbetning i . Avsikten från OKG AB:s sida var då att ta tillbaka det utvunna plutoniet i form av MOX-bränsle för användning i sina egna reaktorer. Bränslet upparbetades och har sammanlagt låganrikat uran och ca plutonium från upparbetningen lagrat i . Uranet kan anrikas och återanvändas som uranbränsle eller säljas på marknaden. När det gäller plutoniet finns däremot internationella överenskommelser som i princip omöjliggör handel med sådant material som mer eller mindre direkt kan användas för tillverkning av kärnladdningar. OKG AB:s ansökan, som refererar till, avser tillstånd till att få använda de ca plutonium i form av MOX-bränsle i reaktorerna i . Bolaget hänvisar i sin ansökan till det ansvar man har för att ta hand om och använda materialet på ett säkerhetsmässigt bra sätt. Utöver bolagets ansvar har även regeringen ett ansvar för att sådant material som härrör från det svenska kärnkraftsprogrammet och där regeringen tidigare lämnat tillstånd till utförsel för upparbetning m.m., tas om hand på ett säkerhetsmässigt tillfredsställande sätt och i enlighet med de principer om nationellt ansvar som regeringen uttalat. Regeringen har uppmärksammat de oegentligheter kring säkerhetsövervakningen som avslöjats vid och följer hur företaget hanterar problemet med brister i säkerhetskulturen. Regeringen har ännu inte tagit slutlig ställning till OKG AB:s ansökan.
frs · GO12891 · 2001-03-22 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:891 om en utbyggd frivård har frågat mig vilka åtgärder jag är beredd att vidta för att se till att frivården får tillräckliga resurser och en lämplig organisation för sin viktiga verksamhet. Jag vill först betona vilken viktig roll frivården spelar när det gäller kriminalvårdens ansvar för det återfallsförebyggande arbetet. Det gäller givetvis både vid verkställigheten av de icke-frihetsberövande påföljderna och i samband med övervakningen av dem som friges villkorligt från fängelse. Regeringen har överlämnat en proposition till med förslag som syftar till att underlätta de intagnas övergång från anstalt till frihet. Bl.a. föreslås att det ska bli möjligt att i vissa fall avtjäna av ett långt fängelsestraff genom intensivövervakning med elektronisk kontroll, s.k. fotboja. Förslagen innebär en utmaning både för anstaltspersonalen och för frivårdens personal. Det krävs också ett utvecklat samarbete mellan anstalt och frivård. Det är givetvis viktigt för alla verksamheter att ha en ändamålsenlig organisation. Bl.a. för att öka integrationen mellan kriminalvårdens olika verksamhetsgrenar införde kriminalvården en ny lokal organisation. Regeringen har gett kriminalvården i uppdrag att redovisa utvecklingen inom den. Ett utvärderingsarbete med den inriktningen pågår . Utvecklingen av frivårdspåföljder har inneburit nya arbetsuppgifter för frivården. Dessa har frivården axlat på ett förtjänstfullt sätt vilket bl.a. bidragit till att påföljderna fått mycket stort genomslag. Det är givetvis en viktig uppgift för att i sitt interna budgetarbete ta hänsyn till resursbehovet inom olika delar av verksamheten och att beakta eventuella förskjutningar i behoven. I budgetpropositionen gjordes, som bekant, den enskilt största satsningen på rättsväsendet . För kriminalvårdens del innebar detta ett tillskott på ytterligare . Ett prioriterat område som pekades ut var att skapa förutsättningar för att ge alternativen till fängelse bredast möjliga tillämpning. Regeringen har alltså på olika sätt och i olika sammanhang betonat betydelsen av frivårdens arbete. Självklart kommer vi även fortsättningsvis att följa utvecklingen på det här området.
frs · GO12892 · 2001-03-21 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:892 om skydd av områden med höga naturvärden har frågat mig vad jag ämnar göra för att markägare ska kompenseras som ett ärende angående områdesskydd handläggs. Jag vill inledningsvis säga att jag delar uppfattning att skydd av områden med höga naturvärden är en fråga av allmänt intresse. Omfattande statliga insatser görs också för att garantera särskilt värdefulla naturområden ett varaktigt skydd. Bevarande av biologisk mångfald utgör en grundbult i den svenska naturvårdspolitiken. Frågan om hur stora områden som ska omfattas av skydd och hur skyddet ska utformas beror på vilka naturvärden som ska skyddas och måste givetvis avgöras från fall till fall. När det blir aktuellt att bilda ett naturreservat får enligt 7 kap. 24 § eller kommunen , högst , meddela förbud mot att @ utan tillstånd @ vidta vissa åtgärder, t.ex. skogsavverkning. Om sådana förbud meddelats och tillstånd till åtgärden vägrats finns möjlighet för markägaren att erhålla ersättning om beslutet innebär att hans mark tas i anspråk eller att en pågående markanvändning avsevärt försvåras inom berörd del av fastigheten. De närmare förutsättningarna för ersättning anges i 31 kap. Mitt svar på fråga är således att markägare redan har den rätt till ersättning med stöd av som efterlyses.
frs · GO12893 · 2001-03-22 00:00:00 — Svar på frågorna 2000/01:893 om E 4 förbifart och och 913 om trafiksäkerheten i () har frågat mig vad jag avser att göra för att projekt E 4 förbifart och ska påbörjas. () har frågat mig vad jag avser att vidta för åtgärder för att öka trafiksäkerheten på vägsträckan mellan och . Bakgrunden till frågorna är att två personer omkom vid en frontalkollision på sträckan mellan och . Jag besvarar dessa frågor i ett sammanhang. Jag och regeringen ser mycket allvarligt på dödsfallen i trafiken. Därför prioriterar regeringen åtgärder för att öka trafiksäkerheten. Utöver de som finns avsatta för trafiksäkerhetsåtgärder i nationell väghållningsplan omprioriteras under perioden 1999@2003 ca från administration och sektorsuppgifter till fysiska trafiksäkerhetsåtgärder på hela det statliga vägnätet. För att satsningen ska ge bästa effekt på trafiksäkerheten måste varje krona användas där den bedöms ge så stora minskningar av antalet dödade och svårt skadade som möjligt. Vid utgången av har t.ex. landsväg försetts med mitträcke och därmed blivit mötesfri. En av dessa sträckor är E 4 i i , som byggts om och öppnats som mötesfri väg av liknande typ som man har mycket goda erfarenheter av från E 4 vid . Dessutom har sidoområden åtgärdats genom att stenar tagits bort, räcken satts upp och branta lutningar åtgärdats. Eftersom de åtgärder som bedöms ha störst positiva effekter på trafiksäkerheten ska genomföras först förskjuts andra åtgärder i tiden. Sträckan på förbi och ingår i nationell väghållningsplan. Det finns fastställda och lagakraftvunna arbetsplaner för hela sträckan. Regeringen fattade beslut om arbetsplanen för delsträckan Eket@Värsjö. Jag har erfarit att avser att påbörja utbyggnaden förbi . Sträckan förbi kunde däremot inte prioriteras i nuvarande nationell väghållningsplan. Med den utformning som föreslagit när prioriteringen gjordes 1998 var kostnaden för projektet för hög i förhållande till den nytta som det beräknades föra med sig. beslutade regeringen därför att skicka tillbaka arbetsplanen för E 4 förbi till . Detta gav möjlighet att ta fram ett omarbetat förslag. När nuvarande nationell väghållningsplan förnyas ska de åtgärder som bedöms bidra bäst till målen prioriteras. Fördelar och kostnader av att genomföra olika åtgärder vägs då mot varandra. Därför är det ännu för tidigt att uttala sig om när en utbyggnad av förbi bör genomföras. Ett väl utformat förslag som ger goda effekter på trafiksäkerheten till rimliga kostnader bör dock ha goda möjligheter att prioriteras tidigt i nästa plan.
frs · GO12895 · 2001-03-22 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:895 om ledighet för fosterföräldrar har frågat statsrådet om hon avser att vidta några åtgärder för att ge familjehemsföräldrar rätt till ledighet från arbetet i början av en familjehemsplacering. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på frågan. Familjehemsföräldrar har i stort sett samma stöd från samhället som biologiska föräldrar. Exempelvis gäller föräldraledighetslagen även för familjehemsföräldrar. Familjehemsföräldrar har således samma rätt som biologiska föräldrar att vara lediga för vård av barn. Jag håller med frågeställaren om att det är viktigt för ett familjehemsplacerat barn att knyta kontakt med båda föräldrarna i familjehemmet. Hur en familjehemsplacering ska inledas måste dock alltid avgöras med hänsyn till förhållandena i det enskilda fallet och beror givetvis bl.a. på barnets ålder och bakgrund. utgår från barnets behov vid planeringen av familjehemsplaceringen och har därvid möjlighet att ersätta båda familjehemsföräldrarna för inkomstbortfall, om det anses önskvärt att båda stannar hemma från arbetet för att ta emot barnet. Någon laglig rätt till sådan ledighet finns dock inte. I praktiken torde dock situationer där arbetsgivaren vägrar en anställd ledighet för att ta emot ett familjehemsplacerat barn vara mycket ovanliga. Jag har därför inte för avsikt att vidta några åtgärder för att utvidga möjligheterna till ledighet från arbetet i samband med att barn placeras i familjehem.
frs · GO12896 · 2001-03-28 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:896 om bordellbesök vid örlogsbesök utomlands har frågat mig vad jag avser att vidta för åtgärder för att händelserna vid marinens besök i , så som de beskrivs i nr 17/18 av tidningen , inte ska upprepas . Jag har i tidigare frågesvar (2000/01:459 ) anfört att ett sådant beteende som redovisas i är oacceptabelt. Jag har därefter hållit mig informerad om Försvarsmaktens utredning och förslag till åtgärder. Försvarsmaktens undersökning () visar att det inte har förekommit att befäl uppmuntrat totalförsvarspliktiga att köpa sexuella tjänster. Undersökningen visar i stället att det är något eller några befäl som av några totalförsvarspliktiga uppfattats som om de uppmuntrade till besök vid sexklubbar. Det ska inte ha skett generellt i förbandet på det sätt artikeln i ger uttryck för. Inom åklagarmyndigheten i har på eget initiativ utretts om något brott eventuellt begåtts. Åklagaren har inte funnit att något visar på det och därmed lagt ned förundersökningen. Jag har tagit del av Försvarsmaktens förslag till åtgärder inför örlogsbesök utomlands. Bl.a. ska förbandets policy och riktlinjer inför utlandsbesök utformas klarare och kompletteras med information om lagen om köp av sexuella tjänster. Vidare ska den fast anställda personalen vid flottiljerna utbildas i nämnda policy och riktlinjer. Vid denna utbildning ska det särskilt understrykas det olämpliga i att som anställd uttrycka sig positivt eller skämtsamt om sexklubbar och prostitution m.m. Jag anser att Försvarsmakten vidtagit lämpliga åtgärder och kommer fortsättningsvis att hålla mig informerad om hur arbetet med genomförandet av dessa åtgärder fortgår.
frs · GO12897 · 2001-03-21 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:897 om transportörsansvaret har frågat mig om regeringen är beredd att avföra ett franskt direktivförslag om transportörsansvar från dagordningen. Frågan är ställd mot bakgrund av att Europeiska parlamentet i ett rådgivande yttrande avvisat förslaget. har under sitt ordförandeskap tagit initiativ till att utarbeta ett förslag till direktiv om harmoniserade straffsatser vid utkrävandet av ansvar för transportörer vilka transporterar tredjelandsmedborgare som saknar erforderliga inresehandlingar till EU. Alla åtgärder som reglerar utlänningars inresa och vistelse i EU-länderna måste bedömas mot bakgrund av vår vilja att bibehålla och stärka asylrätten samt att främja människors möjlighet att fritt röra sig mellan länder. Initiativ inom migrationsområdet måste därför granskas utifrån en denna grundsyn. I stort sett alla europiska länder har, liksom , regler om transportörsansvar. Reglerna är utformade på skilda sätt i olika länder. I arbetet att harmonisera utlänningsrätten och reglerna för gränskontroll inom EU, finns det skäl att uppmärksamma transportörsansvaret. Det är betydelsefullt att även flygbolag och andra transportörer tar sitt ansvar i arbetet att motverka olaglig invandring och försvåra människosmugglares verksamhet. Reglerna om transportörsansvar spelar en viktigt roll i detta sammanhang. Direktivförslaget syftar till att harmonisera bötesbeloppet. Transportörsansvaret lägger ett ansvar på transportören att inte transportera passagerare till en destination om de saknar erforderliga handlingar för inresa. Detta har ansetts vara ett rimligt krav på framför allt flygbolagen inte minst ur säkerhetssynpunkt. Att företagen förutom den kostnad de redan åläggs genom att bekosta återresan för en avvisad resenär även får betala en ekonomisk sanktionsavgift är naturligtvis en skärpning av ansvaret. Principiellt är det emellertid ingen skillnad mot tidigare. Transportörernas ansvar är det samma. Från svensk sida är vi angelägna om att här, liksom i andra sammanhang, försäkra oss om att flyktingars rätt inte åsidosätts. Någon avsikt att ålägga transportörerna uppgiften att avgöra människors behov av asyl finns inte. Detta är och ska förbli en uppgift för myndigheterna. Min förhoppning är att vi ska få gehör för vår uppfattning. Europeiska parlamentets yttrande bör naturligtvis tas på största allvar. Hur detta kommer att påverka den fortsatta behandlingen av förslaget är ännu för tidigt att uttala sig om. Någon möjlighet för mig att nu avföra förslaget finns inte. Det är endast initiativtagaren, dvs. som har befogenhet att återta förslaget.
frs · GO12898 · 2001-03-21 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:898 om effekter av det förändrade klimatet har frågat mig vilka åtgärder jag ämnar vidta inför effekterna av det förändrade klimatet. Klimatproblemet är globalt och måste lösas på global nivå. bidrar aktivt till arbetet med och dess Kyotoprotokoll. Ett återupptagande av klimatkonventionens sjätte partsmöte sker och som ordförandeland i rådet arbetar nu aktivt med EU:s förberedelser till mötet . Ambitionen är att det sjätte partsmötet kan avslutas och att de olösta frågorna erhåller en för alla parter tillfredsställande lösning så att Kyotoprotokollet kan ratificeras. Klimatproblemet måste lösas gemensamt. Det är ländernas gemensamma insatser som ger resultat. Även om de svenska utsläppen totalt sett och räknat per person är små, måste dra sitt strå till stacken. måste föra en aktiv klimatpolitik vilket också har tagit sig uttryck i statsministerns uttalade ambition vid partiledardebatten . Statsministern aviserade att regeringen kommer att lägga fram en proposition som baserar sig på målsättning om att vi ska minska utsläppen . tillsattes en utredning om principer för bättre helhetssyn vid planering för civilt försvar och beredskapen mot svåra påfrestningar på samhället i fred. Utredningen antog namnet Sårbarhets- och säkerhetsutredningen och till utredare utsågs . Syftet med utredningen är att utveckla formerna för att på ett effektivt och rationellt sätt kunna möta ett bredare spektrum av hot och risker. Som ett steg i arbetet med att ta fram underlag till både den svenska nationalrapporten till klimatkonventionen och till delar av Sårbarhets- och säkerhetsutredningen ordnade tillsammans med den särskilde utredaren en workshop. Vid denna workshop, som hölls den 8@9 mars , diskuterades bl.a. samhällets känslighet och sårbarhet för klimatförändringar samt anpassning av samhället för hantering av svåra påfrestningar. Jag avser även själv att ta initiativ till en konferens som närmare belyser samhällets sårbarhet när det gäller klimatförändringar. Detta är något som jag har aviserat .
frs · GO12899 · 2001-03-22 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:899 om lantbrevbärarnas kassaservice har frågat mig vad jag ämnar göra för att de som bor på avlägsna platser i landet kan få ta ut mer pengar på sina checkar genom lantbrevbäraren. Frågan är ställd utifrån uppgiften att man endast får ta ut med check genom lantbrevbärarservicen. Vad jag har inhämtat från Posten så kan man ta ut maximalt med check. Ifall kunden ska betala räkningar och använder check, s.k. likvidcheck, är beloppet dock obegränsat. Lantbrevbärarna tar sådana uppdrag som förmedlingsuppdrag. I de checkavtal som upprättas mellan Posten och de kontoförande bankerna föreskrivs att bankerna inte täcker checkuttag . Posten kan därför inte genom lantbrevbärarna administrera större kontant uttag än detta. Eftersom beloppsgränsen för kontantuttag med check grundar sig på restriktioner ställda av avtalsparter till Posten ser jag inte möjlighet att vidta några särskilda åtgärder.
frs · GO12900 · 2001-03-21 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:900 om extra medel till skolan har frågat mig vilka åtgärder jag ämnar vidtaga för att kommuner med ansträngd ekonomi och avtal med Kommundelegationen ändå ska kunna tillgodogöra sig öronmärkta medel till skolan. Enligt överenskommelsen med kommunerna och landstingen finns krav på bruttokostnadssänkning och att de ska uppnå ekonomisk balans senast bokslut . Uppfyller kommunerna och landstingen åtagandena utgår ett bidrag. Om bruttokostnaderna sänks med en lägre summa och ekonomisk balans uppnås senast bokslut utgår bidrag i proportion till bruttokostnadssänkningen. Vilka åtgärder respektive kommun och landsting vidtar för att sänka sina bruttokostnader bestämmer de själva. För att även dessa kommuner skulle kunna tillgodogöra sig statsbidraget (Wärnerssonpengarna) skrevs det in i förordning 2001:36 att kommuner som fått bidrag från anslaget Bidrag till särskilda insatser i vissa kommuner och landsting (Kommundelegationen) kan få bidrag för att motverka en minskning av personaltätheten. För de andra kommunerna gäller att bidraget ska användas till personalförstärkningar. Kommunerna kan alltså använda statsbidraget för att behålla personal inom skolan som annars inte skulle ha kunnat få vara kvar.
frs · GO12901 · 2001-03-22 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:901 om herrelösa hus har frågat mig vad jag ämnar göra för att påskynda arbetet med att hitta en lösning på problemet att fastigheter kan bli herrelösa och tillåtas förfalla. En fastighet sägs vara herrelös när det inte finns någon ansvarig ägare till den, vilket kan bli fallet efter en konkurs. I hölls ett möte om saken . Mötet samlade konkursförvaltare och representanter från berörda myndigheter och organisationer. Deltagarna gavs möjlighet att fram till komma med ytterligare synpunkter och information. Efter mötet tillsattes en särskild arbetsgrupp inom med företrädare för Justitie-, Finans- och Miljödepartementen. Förslag som kommer att diskuteras i gruppen är möjligheten att tillsätta en god man att företräda fastigheten i förhållande till myndigheter och andra samt möjligheten att ge konkursförvaltare ersättning för arbete med att sälja fastigheter i större utsträckning än vad som gäller. Arbetet är prioriterat och bedrivs skyndsamt.
frs · GO12902 · 2001-03-22 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:902 om situationen i har frågat mig vilka åtgärder jag är beredd att vidta för att än mer aktivt stödja fredsprocessen i . Det långvariga och djupt i drabbar civilbefolkningen urskillningslöst. Det internationella samfundet söker på en rad olika sätt öka förutsättningarna för att parterna ska kunna finna en fredlig lösning, men viljan hos parterna har framstått som alldeles otillräcklig. I avsikt att stödja fredsprocessen, öka respekten för mänskliga rättigheter och uppmuntra en demokratisering har EU återupptagit den politiska dialogen med . Dialogen ger möjlighet till ett ökat meningsutbyte, inte bara med regeringen utan också med andra grupper i det sudanesiska samhället. Under ordförandeskapet i EU betonar särskilt kraven på påtagliga framsteg i förhandlingarna i konflikten mellan nord och syd och respekt för de mänskliga rättigheterna. Den regionala samarbetsorganisationen (Inter-Governmental Authority on Development ) har fått mandat att leda fredsförhandlingarna mellan och den sydsudanesiska rebellrörelsen /A (People's Liberation Movement/). har dock inga substantiella framsteg gjorts. , EU, FN och andra aktörer i det internationella samfundet stöder detta regionala fredsarbete, materiellt såväl som politiskt, och har sökt påskynda fredsförhandlingarna inom ramen för (). Krav på eldupphör, återupptagna fredsförhandlingar, främjandet av en permanent och allomfattande vapenvila, och ett slut på bägge parters grova kränkningar av de mänskliga rättigheterna står i fokus för IPF:s arbete. i den 20@21 mars möttes representanter för IGAD-länderna och för IPF för att diskutera fredsprocessen i . och IPF riktade en stark uppmaning till parterna att återuppta accelererade och kontinuerliga fredsförhandlingar, besluta om eldupphör och söka nå en permanent och allomfattande vapenvila för en långsiktig lösning av konflikten. Vidare uppmanade IPF till ökat engagemang på högsta politiska nivå från IGAD-länderna. Det är ännu för tidigt att dra några konkreta slutsatser från mötet i . Regeringen bedömer dock att den regionala IGAD-fredsprocessen fortsatt ska prioriteras. Men andra infallsvinklar bör dock inte uteslutas om en förhandlingslösning på så sätt skulle kunna påskyndas. Slutligen bör också noteras att den svenska strategin för humanitärt bistånd till , vilken fastställdes , möjliggör insatser som främjar försoning och konfliktlösning på lokal nivå, inklusive stöd till lokal kapacitetsuppbyggnad inriktad på bl.a. mänskliga rättigheter och demokrati.
frs · GO12903 · 2001-03-21 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:903 om svartkrogarna har frågat mig om vilka åtgärder jag avser vidta för att inte svartkrogarna åter ska bli ett problem för boende i . Jag har redan två gånger sagt att överlämnas en proposition till där bl.a. frågan om restaurangers serverings- och öppethållandetider kommer att behandlas. Svaret överlämnas således .
frs · GO12904 · 2001-03-21 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:904 om föreskrifter angående tillgänglighet har frågat mig vad jag avser göra för att föreskrifter ska stå i bättre samklang med regeringens vilja om ett tillgängligt . har beslutat om ändringar i , PBL, som syftar till att förbättra tillgängligheten till offentliga lokaler och på allmänna platser (prop. 2000/01:48, bet. 2000/01:BoU5, rskr. 2000/01:155). Ändringarna träder i kraft . För att underlätta tillämpningen av de allmänt hållna bestämmelserna i behöver mer precisa krav ställas i form av föreskrifter. beslut innebär att sådana preciseringar nu kan göras med stöd av PBL. Regeringen gav i uppdrag att i samråd med berörda parter utarbeta förslag till sådana föreskrifter. förslag till föreskrifter och allmänna råd bereds inom . Förslaget kommer att bli föremål för remissbehandling. Det är givetvis också min ambition att de tillämpningsföreskrifter som förbereds får en sådan utformning att de blir ett effektivt verktyg i arbetet med att förbättra tillgängligheten. Mot bakgrund av vad jag just har redovisat finner jag inte anledning att nu ta ställning till enskildheter i förslag och därmed föregripa den just påbörjade beredningen av frågan.