ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
frs · GO121266 · 2001-05-23 00:00:00 — Svar på frågorna 2000/01:1235 om textade TV-program och 1266 om textning av TV-program har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att andelen textade TV-program avsevärt ska öka. har frågat mig vilka åtgärder jag avser vidta för att hörselskadade ska kunna ta del av SVT:s programutbud. Mot bakgrund av att de båda frågorna behandlar samma ämne så besvarar jag dem i ett sammanhang. lämnade regeringen en proposition till , Radio och TV i allmänhetens tjänst 2002@2005 (prop. 2000/01:94), med förslag till riktlinjer för de tre programföretagen , och inför nästa tillståndsperiod. Där föreslår regeringen bl.a. att företagens insatser för att göra programinnehållet tillgängligt för funktionshindrade ska öka. I propositionen konstaterar regeringen att inte enbart hörselhandikappade utan även personer med språksvårigheter har stöd av textade program. Vidare uttalas att andelen textade program av det totala rikssända utbudet med svenskt ursprung ska öka påtagligt under kommande tillståndsperiod samt att SVT även bör pröva möjligheten att texta regionala nyhetssändningar. Propositionen innehåller även andra förslag som innebär att programföretagens insatser för funktionshindrade ska öka. Uppgiften att göra programmen tillgängliga för funktionshindrade är en självklar del av public service-uppdraget och de ökade satsningarna ska givetvis finansieras inom ramen för programföretagens ordinarie resursram. Utöver de resurser som regeringen föreslår att programföretagen ska få under kommande tillståndsperiod så tillkommer dessutom ett engångsbelopp om till SVT för insatser för ökad tillgänglighet för funktionshindrade. Propositionen är nu föremål för sedvanlig riksdagsbehandling och kommer att debatteras i kammaren innan sommaruppehåll. Jag har noterat att kulturutskottet i sitt justerade betänkande med anledning av propositionen säger sig utgå från att den andel av SVT:s förstagångssända program med svenskt ursprung som textas ska öka till minst hälften under den kommande tillståndsperioden.
frs · GO121267 · 2001-05-23 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:1267 om merkostnad för företag och enskilda i områden av riksintresse för kulturmiljövård Att bevara och bruka kulturarvet är ett nationellt mål för kulturpolitiken. Kulturarvet bevaras i institutioner, som t.ex. arkiv, bibliotek och museer och i utvalda kulturmiljöer med riksintresse för kulturmiljövården. Det är en del av våra samlade resurser som måste förvaltas på ett långsiktigt och hållbart sätt. Regeringen anslår medel till kulturmiljövård enligt förordningen (1993:379) om bidrag till kulturmiljövård och anslås till detta ändamål. Bidraget syftar till att ge möjlighet att söka stöd till byggnadsvård samt forn- och landskapsvård. Enligt beslut om fördelning till länsstyrelserna av dispositionsrätten till bidraget till kulturmiljövård ska särskild hänsyn tas till bebyggelse vars kulturvärden är skyddade, hotade eller ingår i länets kulturmiljöprofil. Genom och har man möjlighet till byggnadsantikvarisk expertis och rådgivning som gäller kulturhistoriskt värdefull bebyggelse. Regeringen föreslår i vårpropositionen 2001 ytterligare att användas för ökade insatser för kulturmiljövård.
frs · GO121268 · 2001-05-31 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:1268 om godstrafik på järnväg har frågat mig vilka åtgärder jag avser vidta för att öka andelen av den totala godstransportmängden som går via järnväg. Frågan ställs mot bakgrund av vissa åtgärder som aviserat beträffande styckegodshanteringen. agerar på en avreglerad godstransportmarknad. Det står alltså fritt för kunderna att förhandla med andra operatörer på såväl järnväg som andra trafikmedel när det gäller att åstadkomma effektiva transporter till ett konkurrenskraftigt pris. Kunderna är alltså inte som tidigare enbart hänvisade till en, statlig operatör. Jag tror för egen del att järnvägstransporter kan fortsätta att spela en viktig roll för godstransportförsörjningen i många olika delar av landet. Men det kräver att järnvägstransporterna blir mer anpassade till kundernas behov och företagsekonomiskt lönsamma för järnvägsoperatörerna. arbetar nu för att utveckla sådana transportlösningar inom ramen för sin verksamhet. Motsvarande arbete sker även inom andra operatörer. Jag tror att detta är rätt väg att gå för att få mer konkurrenskraftiga godstransporter på järnväg. Regeringen har som inriktning att åstadkomma ett både effektivt och långsiktigt hållbart godstransportsystem med järnvägen som en viktig del. Godstransportdelegationen, med representanter från näringsliv och staten, har haft regeringens uppdrag att utforma en strategi just utifrån denna inriktning. Även förslag rörande järnvägen ingår. Delegationen kommer att presentera sitt slutbetänkande månad. Dessutom avser regeringen att tillsätta en utredning med uppgift att se över regelverket inom järnvägssektorn bl.a. till följd av EU:s nya politik på området, men också på grund av utvecklingen här hemma. Jag avser att i direktivet till denna utredning särskilt peka på behovet av att ge förslag för att öka järnvägens konkurrenskraft vad gäller godstransporter.
frs · GO121269 · 2001-05-23 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:1269 om romer och grundskoleutbildning har frågat mig vad jag avser att vidta för åtgärder för att skapa ekonomiska förutsättningar för romer som är analfabeter att återuppta och avsluta sin grundskoleutbildning. Romer åtnjuter en viss särställning i skolan bl.a. genom att kommunen är skyldig att erbjuda modersmålsundervisning även om elevantalet är begränsat. stöder vidare utvecklingen av undervisningen av romska elever bl.a. genom att ge ut läromedel på . Studiestödssystemet är emellertid generellt. I studiestödshänseende åtnjuter alltså romer inte någon särställning. träder det nya studiestödssystemet i kraft. Då införs tydliga regler vad gäller studiestödstider. Den som helt saknar grundskoleutbildning eller motsvarande utbildning ska kunna få studiemedel för studier på grundskolenivå (). Tiden ska kunna förlängas med högst () för den som behöver grundläggande färdighetsträning i läsning, skrivning och räkning. Motivet för en maximerad tidsgräns för rätt till studiestöd på grundskolenivå är bl.a. att det i det nya systemet införs en möjlighet till höjda bidrag, av totalbeloppet, för prioriterade grupper. Huvuddelen av de studerande på grundskolenivån har dessutom redan en grundskoleutbildning eller motsvarande studier bakom sig. För dessa studerande räcker det ofta med repetitionsstudier. För studerande som avbrutit studierna eller gått ut med ofullständiga betyg och som återkommer i studier i vuxen ålder kan det anses rimligt med en studietid för att nå grundskolekompetens. Om det finns synnerliga skäl ska studiemedel kunna lämnas än vad som sagts. Det kan gälla t.ex. förlängd studietid på grund av funktionshinder eller andra mycket speciella omständigheter. Jag vill också nämna att regeringen i en proposition till om vuxnas lärande och utvecklingen av vuxenutbildningen (prop. 2000/01:72) har lagt förslag om förbättrade studiebidrag för vuxnas lärande inom ramen för studiemedelssystemet. Det förbättrade stödet ska kunna lämnas som studiemedel eller bidrag. Stödet ska kunna lämnas till personer som är arbetslösa, riskerar att bli arbetslösa eller som har vissa funktionshinder för studier på grundskole- eller gymnasieskolenivå utöver nuvarande studiestödsveckor. Regeringen planerar att återkomma till med den närmare utformningen av regelsystemet. Avsikten är att det förbättrade stödet ska kunna börja lämnas . Jag räknar med att det förbättrade stöd, som är mycket förmånligt, ska kunna skapa bättre förutsättningar även för romer att i vuxen ålder skaffa sig en grundläggande utbildning.
frs · GO121271 · 2001-05-30 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:1271 om prostatacancer har frågat mig om vilka åtgärder jag avser att vidta för att upptäckten av prostatacancer sker i ett tidigt skede så att onödigt lidande och dödsfall kan förhindras. Prostatacancer är den vanligaste cancerformen i vårt land, tätt följd av bröstcancer. får över 6 000 personer i sjukdomen. Merparten av männen är när tumören upptäcks. Sjukdomen är mycket ovanlig . Prostatacancer utvecklas inte lika snabbt hos alla. Tumören växer ofta långsamt och det kan ta 10@15 år innan den sprider sig eller ger symtom. kan sjukdomen ha ett snabbare förlopp. Metoderna att upptäcka prostatacancer har förbättrats och nya behandlingsmetoder har tagits fram. Det finns flera olika undersökningar vid misstänkt cancer, från att läkaren känner på prostatakörteln och tar enkla blodprov till vävnadsprov, ultraljud och speciella röntgenundersökningar. I en del fall kan den cancerdrabbade botas och andra lever ett bra liv med sin sjukdom, ibland även utan behandling. av medicinsk metodik (SBU) har undersökt frågan om screening för prostatacancer av alla män för tidig upptäckt av prostatacancer. I en rapport ansåg SBU att det inte fanns vetenskapligt stöd för att införa massundersökningar av prostatacancer. Därefter har liknande rapporter utkommit från SBU:s systerorganisationer i , och . Alla har dragit samma slutsatser som SBU. Skälen till detta är att kunskaper om prostatacancer ännu saknas på flera viktiga punkter. Det finns inte säkra metoder för att i ett tidigt skede skilja en tumör som växer långsamt och som inte kommer att ge personen några besvär under hans livstid, från en tumör som växer snabbt och är elakartad. Ännu finns det inte heller entydiga svar på frågan om vilken nytta tidigt insatt behandling gör. framhåller i dokumentet att det saknas välgrundade strategier för primär prevention av prostatacancer och att vägen till realistiska sådana är lång. föreligger inte några nya omständigheter som talar för att införa organiserade hälsokontroller för undersökning av prostata.
frs · GO121272 · 2001-05-28 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:1272 om skuldavskrivningar har frågat mig om jag tagit initiativ för att redovisa vilka länder som har bilaterala skulder till . Låt mig slå fast att jag delar åsikten att frågan om de fattigaste ländernas skuldbörda är mycket viktig. har varit en drivande kraft i det internationella arbetet i denna fråga och har helhjärtat stött såväl det ursprungliga som det förstärkta HIPC-initiativet, bl.a. genom betydande finansiella bidrag till den fond för skuldlättnader som administrerar. har betalat in och lämnat utfästelser om ytterligare 320 miljoner. Liksom efterlyser jag en bredare internationell uppslutning vad gäller finansieringen av HIPC-initiativet. Därför är också bidrag delvis betingade av att andra större givarländer tar sitt ansvar och medverkar med rimliga andelar i HIPC-finansieringen. Att lätta skuldbördan för de fattigaste länderna är en viktig uppgift men är inte ett tillräckligt instrument för att uppnå de mål om utveckling och fattigdomsreduktion som vi strävar efter. För detta krävs ett bredare spektrum av åtgärder. En central del i HIPC-initiativet är därför att skuldlättnader ska gå till de länder som för en sund och tillväxtorienterad politik. Politiken ska bygga på en inhemsk och politiskt ägd fattigdomsstrategi som tagits fram genom en process med brett folkligt deltagande. Strategin ska främja nödvändiga strukturella och sociala reformer samt att de resurser som frigörs genom skuldlättnader används till att reducera fattigdomen. Som påpekar så har för länge sedan skrivit av sina fordringar under biståndslånen för de fattigaste länderna och har därefter koncentrerat sig på gåvobistånd till denna kategori länder. Således är de fordringar som alltjämt har på dessa länder i huvudsak att hänföra till kommersiella krediter garanterade av EKN i vissa fall på uppdrag av Sida. EKN redogör för dessa fordringar i sin årsredovisning (specifikt i Tabell 5). Således torde det informationsbehov pekar på redan vara uppfyllt varför jag inte har tagit eller ämnar ta fler initiativ i denna fråga.
frs · GO121273 · 2001-05-30 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:1273 om tandvård har frågat mig vilka åtgärder jag ämnar vidta för att ett glatt leende med så många tänder som möjligt inte bara ska vara förunnat den som har en hög inkomst utan en förmån för alla. Självklart är det inte rimligt att unga människor ska tvingas dra ut skadade tänder för att de inte har råd att laga dem. Att behöva gå omkring med synliga gluggar i munnen innebär för många en psykisk påfrestning och försvårar socialt umgänge. Dessutom kan trasiga tänder och tandluckor göra det svårt att både äta och tala. Det nuvarande tandvårdsstödet, som infördes , syftar bl.a. till att ge alla vuxna möjlighet att få bastandvård till en överkomlig kostnad för att förhindra uppkomsten av tandskador. För dem som ändå inte har råd med tandvård finns ytterst en möjlighet att få bistånd från . I regeringens proposition 2000/01:80 Ny socialtjänstlag m.m. föreslås att den begränsning till bistånd för akut tandvård som finns i den nuvarande socialtjänstlagen (1980:620) ska upphöra. Propositionen är föremål för behandling i . De förbättrade statsfinanserna möjliggör nu betydande resurstillskott till tandvårdsstödet . Dessa tillskott bör i första hand användas till att förbättra tandvårdsstödet för de äldre, eftersom det är de som generellt sett har störst behov av omfattande och dyrbar tandvård. En orsak till detta är de sämre förutsättningar som dagens äldre har haft för att behålla en god tandhälsa genom livet jämfört med yngre generationer. Många äldre har också små ekonomiska resurser. Målet för tandvårdsstödet måste vara att göra det möjligt för alla att få den tandvård som de behöver till en överkomlig kostnad. Människor ska inte behöva avstå från nödvändig tandvård av ekonomiska skäl. Om ytterligare resurser kan tillföras tandvårdsstödet kommer regeringen att överväga vilka ytterligare grupper som bör få ett bättre ekonomiskt stöd för att kunna efterfråga den tandvård som de har behov av. Jag vill slutligen nämna den översyn av tandvårdsstödet som pågår. Utredningen 2000 har i ett delbetänkande lämnat förslag till bättre tandvårdsförsäkring för äldre. Regeringen avser att lägga fram förslag till förbättrat tandvårdsstöd för äldre. Utredningen kommer att fortsätta sitt arbete med att utvärdera tandvårdsstödet och avge ett slutbetänkande .
frs · GO121281 · 2001-05-30 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:1281 om Med anledning av det svenska försvarets nedläggning av delar av sin verksamhet på har inkommit med förslag till möjligheter att kompensera med nya arbetstillfällen inom livsmedelsområdet. Ett av dessa förslag har varit att undersöka möjligheten att utveckla den verksamhet som () bedriver. Den s.k. Omställningsgruppen som omnämns i skrivelse 1999/2000:33 har huvudansvaret för att föreslå och genomföra utvecklingsprogram för de kommuner som berörs av försvarsnedläggningarna. Omställningsgruppen och har fört diskussioner med GLI om möjligheten att utveckla institutets verksamhet. Vår avsikt är att komma till ett ställningstagande avseende en utbyggnad av .
frs · GO121282 · 2001-05-31 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:1282 om dödsstraffet i har frågat mig vad kommer att göra för att öka det politiska trycket på i syfte att få landet att upphöra med användningen av dödsstraff. Som jag sagt, ser regeringen mycket allvarligt på bristerna i respekten för de mänskliga rättigheterna i . Vi har på hög nivå med tagit upp och protesterat mot dödsstraffet och uppmanat att begränsa dess användande med förhoppningen att dödsstraffet ska avskaffas helt. Det har skett i direkta samtal och kontakter med den kinesiska regeringen, både bilateralt och vid olika dialogmöten mellan och , liksom i anföranden i FN. Senast tog jag upp frågan under ASEM:s (Asia-Europe Meeting) utrikesministermöte i , både vid med utrikesminister och under mitt öppningsanförande i egenskap av EU-ordförande. Dödsstraffet var också ett av två huvudämnen vid det seminarium om de mänskliga rättigheterna som hölls i ordförandeskapets och regi i den 11@12 maj med deltagande av kinesiska och europeiska experter, enskilda organisationer och regeringsrepresentanter. Som EU-ordförande driver de krav på förändringar på området mänskliga rättigheter i som EU:s utrikesministrar enades om under sina möten och , inklusive kravet på att ska begränsa användandet av dödsstraffet i syfte att avskaffa det. Vi kommer även fortsättningsvis att vara aktiva i den verksamheten.
frs · GO121283 · 2001-05-31 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:1283 om politisk dialog mellan och har frågat mig vad jag avser göra för att förmå att inleda direkta samtal med president. I politiska samtal med företrädare för framför regeringen alltid kravet på att frågan om framtid ska lösas med fredliga medel och genom en konstruktiv dialog mellan båda parter. Också i EU:s politiska dialog med är det detta budskap som förs fram. Senast skedde detta i samband med (Asia-Europe Meeting) i . EU:s och politiska linje står fast: som vi stöder principen om "ett-Kina" uppmanar vi parterna att se till att frågan om löses med fredliga medel. Även om den senaste inviten från redan avvisats av ser vi det som positivt att man på taiwanesisk sida tar sådana initiativ till dialog.
frs · GO121285 · 2001-05-30 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:1285 om övervakningen av besöksförbud har frågat mig vad jag avser vidta för åtgärder för att förbättra övervakningen av besöksförbud. Jag har tidigare besvarat frågor och interpellationer på samma tema och då upplyst om att det pågår ett arbete i med att bl.a. utreda de rättsliga förutsättningarna för elektronisk övervakning vid besöksförbud. Jag har också redovisat att det inom ramen för aktuellt arbete även undersöks andra alternativ för att förbättra möjligheterna att ingripa vid brott mot lagen om besöksförbud. Det är glädjande att nu kunna meddela att detta arbete i det närmaste är slutfört och att departementet kommer att remittera en departementspromemoria som behandlar dessa frågor.
frs · GO121287 · 2001-05-30 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:1287 om försäljning av mark och fastigheter till har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att säkerställa att kan överta den f.d. garnisonen och Hovdala övningsfält inom utlovad tid och på för kommunen gynnsamma affärsmässiga villkor. Ärendet är föremål för förhandling mellan och . förvaltar för statens räkning de aktuella fastigheterna och företräder staten vid förhandlingarna. Jag kan inte ingripa i dessa förhandlingar och kommer därför inte nu att vidta några åtgärder i saken. Om ärendet skulle bli föremål för regeringens avgörande får jag då ta ställning till hur det bör avgöras.
frs · GO121289 · 2001-05-31 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:1289 om EU:s agerande gentemot planer på ett nationellt missilförsvar har frågat mig hur avser verka för att EU i samband med mötet med den amerikanske presidenten i för fram de kritiska synpunkter som finns på planeringen av ett amerikanskt missilförsvar. har vid ett flertal tillfällen i nationell kapacitet uttryckt oro för att de amerikanska planerna på ett nationellt missilförsvar (NMD) kan komma att bidra till förnyad kapprustning, samt uppmanat att ompröva projektet. Regeringen gör bedömningen att ett genomförande av dessa planer skulle inverka negativt på nedrustning och ickespridning i allmänhet, och på i synnerhet. De av nu påbörjade breda konsultationerna är därför positiva, liksom beredskapen till kraftiga nedskärningar i antalet strategiska kärnvapen från de kallakrigsnivåer som ännu råder. Tongångarna i en del av de budskap som kommer från amerikanskt håll är emellertid fortsatt en källa till oro. Jag har därför tagit upp frågan om NMD direkt med den amerikanske utrikesministern och framfört uppfattning. Regeringen utgår från att kärnvapenstaterna löser sina mellanhavanden på basis av de åtaganden som och övriga i Ny Agenda-gruppen var med om att driva fram vid förra årets . Vad gäller EU:s politik är situationen mer komplicerad. Som mycket riktigt skriver har bl.a. och förordat en alleuropeisk ståndpunkt inom ramen för den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken GUSP. Ett par EU-länder har emellertid vid upprepade tillfällen gjort klart att de inte är redo att ta ställning nationellt och därför inte heller vill ta upp frågan till diskussion inom EU. Flera europeiska länder föredrar också att hantera missilförsvarsfrågan inom NATO. Då GUSP-arbetet bedrivs på basis av konsensus bedömer regeringen därför att det inte finns förutsättningar för en gemensam EU-politik på detta område. Europeiska unionen har emellertid under svenskt ordförandeskap utvecklat sin egen politik i en näraliggande fråga, nämligen ickespridning av ballistiska missiler. Det finns en stark samsyn inom EU om att nya multilaterala ansatser måste till för att komma till rätta med detta problem. Denna politik lades fast i rådsslutsatser som antog , och som och andra parter har tagit del av.
frs · GO121292 · 2001-05-30 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:1292 om regionförsöken har frågat statsrådet vad regeringen avser vidta för åtgärder angående de regionala självstyrelseförsöken med anledning av om hur de regionala självstyrelseorganen har beaktat landsbygdens behov i sitt uppdrag att arbeta med de regionala utvecklingsfrågorna. Frågan är ställd med anledning av att uppföljningen visar att erfarenheterna från de olika försökslänen skiljer sig åt. Arbetsfördelningen inom regeringen är sådan att det är jag som ska svara på frågan. Den parlamentariska regionkommittén (PARK) har utvärderat försöksverksamheten så här långt och noterat vissa positiva resultat, även om försöken inte varat så länge att några mer säkra slutsatser kan dras. PARK har samlat visst erfarenhetsunderlag om problem och möjligheter som är förknippade med direkt respektive indirekt valda fullmäktigeförsamlingar i försökslänen. Kommitténs bedömning är att det nu inte går att slå fast att den ena modellen är mer demokratisk än den andra. kompletterar PARK:s utvärdering med en uppföljning av försöksverksamheten utifrån lands- och glesbygdens behov. Jag är inte beredd att här diskutera rapportens konsekvensbedömningar av olika former av självstyrelseorgan i den regionala utvecklingspolitiken. Regeringen förbereder en proposition om den regionala samhällsorganisationen. , bland många andra underlag, kommer att komplettera inkomna synpunkter på PARK:s betänkande och på så sätt bredda regeringens ställningstagande utifrån gles- och landsbygdsperspektivet. I övrigt vill jag inte föregripa de förslag som kommer att presenteras .
frs · GO121293 · 2001-05-31 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:1293 om EU-stöd har frågat mig om jag avser ta initiativ till en ändring av EU-stödet till vall. Bakgrunden är en artikel i affärer som behandlar vallodlingens ekonomi. I beslutet om Agenda 2000 erhöll rätt att inom basarealens ram betala ut arealersättning för gräsensilage. Beslutet var en framgång för och innebär att hela basarealen kan utnyttjas mot tidigare . I återflöde och ökade intäkter till bönder innebär detta ca . I och med det nya miljö- och landsbygdsprogrammet som gäller har miljöersättningarna förenklats. Generellt gäller att de ansöks och beviljas för en period om . För i frågan nämnda stöd gäller att stöd till flerårig vallodling inte har kunnat sökas och huvuddelen av besluten slutar att gälla 2002. För stöd till ekologisk odling gäller som namnet anger att man måste ställa om produktionen på gården till ekologiska produktionsformer. Stöd till öppet och varierat odlingslandskap kan ej sökas i hela landet utan enbart sökas i stödområdena. Stödet i stödområde 1@3 är 2 050 och inte som frågeställaren anger per hektar. kan i stödområdena, som frågeställaren säger, fyra olika stöd varav tre miljöstöd sökas på samma areal. För flerårig vallodling kan dock som framgår ovan ingen nyteckning ske. Vad gäller mina avsikter att ta initiativ till ändring av EU-stödet till vallodling vill jag informera att regeringen gav i uppdrag att genomföra en översyn av det svenska miljö- och landsbygdsprogrammet. ska analysera behovet av och lämna förslag på eventuella förändringar i miljö- och landsbygdsprogrammet mot bakgrund av målen i programmet och vunna erfarenheter. Uppdraget ska redovisas . När det gäller gräsensilage och andelen uttagen areal är jag också väl medveten om att det finns en risk för en passiv bidragsodling och jag följer noga utvecklingen. Om så skulle bli fallet finns möjligheten att begränsa andelen uttagen areal.