ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
frs · GP12302 · 2001-12-05 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:302 om konkurrensen inom inrikesflyget har frågat mig om vilka åtgärder jag avser vidta för att belysa auktionsförfarande av s.k. slots och privatisering av flygplatserna i min kommande åtgärdsanalys. överlämnade sin rapport till regeringen med förslag till åtgärder för att förbättra konkurrensen inom det svenska inrikesflyget. Bl.a. föreslås att i samband med förslag till revidering av slots-förordningen säkerställer att regionalpolitiskt motiverad flygtrafik samt nytillträdande flygbolag tilldelas rimliga slot-tider (start- och landningstider) på godtagbara villkor. Regeringen har ännu inte tagit ställning till verkets rapport. En grundläggande förutsättning för flygbolagens möjligheter att konkurrera på marknaden är att de har tillgång till attraktiv flygplatskapacitet. Hur fördelningen av slot-tider ska ske är en omdebatterad fråga eftersom tillgången på attraktiva slots är begränsad på många flygplatser i , däribland . I har man infört gemensamma regler för fördelning av slots på gemenskapens flygplatser. Att köpa och sälja slots är inte tillåtet men flygbolagen har däremot vissa möjligheter att byta slots med varandra. Kommissionen har gjort en översyn av och föreslagit ändringar i slots-förordningen för att effektivisera fördelningen av slots vid gemenskapens flygplatser och för att få bort oklara formuleringar i nuvarande text. Flera av åtgärderna syftar till att förbättra de nytillträdande flygbolagens möjligheter att erhålla attraktiva slot-tider. Kommissionen planerar vidare att genomföra en omfattande studie om tänkbara marknadsbaserade lösningar för fördelning av slots, exempelvis genom utauktionering av slots, handel med slots och s.k. peak pricing (trängselavgifter). Kommissionen har i sin vitbok meddelat att ytterligare förslag kommer att läggas fram . Målet bör vara att säkerställa att kapaciteten fördelas på ett konkurrensneutralt, icke diskriminerande och genomblickbart sätt, med beaktande av konkurrenssituationen för redan konkurrerande flygbolag såväl som för nytillträdande bolag. För del bör de regionala aspekterna särskilt beaktas, i synnerhet möjligheten att värna om goda flygförbindelser mellan norra och . Det är viktigt att aktivt deltar i EU-arbetet för att tillvarata de transportpolitiska målen, bl.a. målet om ett tillgängligt transportsystem, samt för att möjliggöra bättre konkurrensförutsättningar särskilt för nytillträdande flygbolag. I det arbetet är det nödvändigt att närmare se över vilka effekter som olika marknadsbaserade lösningar i slot-hanteringen kan få, bl.a. på konkurrensförutsättningarna på marknaden. Någon privatisering av flygplatserna i är inte aktuell.
frs · GP12303 · 2001-12-05 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:303 om handläggningstider har frågat mig vilka åtgärder jag avser vidta för att förkorta handläggningstider. Bakgrunden till frågan är att har planer på att frakta gods på till , men har inte tillgång till lok som uppfyller de miljövillkor som gäller för trafikeringen av banan. koncession för trafikering av innefattar ett antal villkor som bl.a. syftar till att hålla bullernivåerna på en nivå som är rimlig för dem som bor intill banan. Dessa villkor måste föra vidare i trafikeringsavtalen med trafikutövarna. Jag anser att har tagit ett vällovligt initiativ genom att starta med ambitionen att frakta mer gods på järnväg. Det är därför tråkigt att de ellok som beställt och som ska klara strömförsörjningen och ATC-systemen på såväl den svenska som danska sidan inte har kunnat levereras . Jag vet att frågan har hög prioritet hos . Man arbetar med att utvärdera de lok som skulle kunna komma i fråga och har också täta kontakter med i detta arbete. Min förhoppning är att man snart ska hitta en lösning som innebär att kan starta sin trafik som miljövillkoren uppfylls.
frs · GP12304 · 2001-12-05 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:304 om sjömanslagen § 9 har frågat mig om jag avser vidta åtgärder för att 9 § sjömanslagen (1973:282) ändras så att en enskild inte förlorar sin anställning om han nekar att följa med fartyg som seglar i zoner där risk för krig föreligger. I 9 § första stycket sjömanslagen stadgas följande: "Föreligger fara för att fartyg skall uppbringas av krigförande eller utsättas för krigsskada eller ökar faran härför väsentligt har , som har befattning på fartyget eller av arbetsgivaren anvisats arbete där eller ålagts att följa med detta, rätt att bli fri från anställningen, om sjömannen ej har godtagit att följa med fartyget under de angivna förhållandena." sjömansutredning (SOU 1991:103) En ny sjömanslagstiftning har bl.a. behandlat denna fråga. Utredaren föreslog att en på ett fartyg som är destinerat till ett krigsområde eller till en hamn där en smittosam sjukdom vunnit utbredning ska ha rätt att frånträda sin befattning på fartyget innan fartyget kommer fram till riskområdet utan att behöva mista sin anställning. En framställning från med begäran om regeringens ställningstagande i denna fråga har kommit in till departementet. Med anledning av begäran kommer regeringen att ta ställning till frågan och i detta sammanhang överväga om åtgärder ska vidtas.
frs · GP12305 · 2001-12-05 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:305 om beskattning av realisationsvinster har frågat mig om jag avser att verka för en regelförändring beträffande realisationsvinstbeskattning på fondandelar så att beskattningen inte fungerar som ett hinder för effektiv bankkonkurrens. En av de grundläggande utgångspunkterna vid utformningen av beskattningsreglerna för både värdepappersfonder och andelsägare var att det skulle råda skattemässig neutralitet mellan direkt och indirekt ägande av värdepapper. En annan utgångspunkt var att beskattningsreglerna inte skulle försvåra omplaceringar av aktieinnehavet (prop. 1989/90:110 s. 564). I olika sammanhang har framförts krav på att byte från en värdepappersfond till en annan inte bör utlösa beskattning eftersom beskattningen leder till inlåsningseffekter på fondmarknaden. Vidare har framförts att beskattningen påverkar förutsättningarna för konkurrens på fondmarknaden. Jag är således medveten om den kritik som riktas mot de nuvarande skattereglerna. Det är emellertid inte självklart vilka slutsatser som ska dras. Det finns en rad invändningar mot tanken på en skattefri omplaceringsrätt. En eventuell lättnad i beskattningen av värdepappersfonder skulle komma att leda till krav på motsvarande åtgärder för direktägda aktier. Vidare skulle ett sådant förslag få statsfinansiella effekter. Även om beskattningen vid byte av värdepappersfond kan tyckas vara en begränsad fråga hör denna fråga nära samman med kapitalbeskattningen i övrigt och kan inte ses isolerad. Vid en samlad bedömning är jag för dagen inte beredd att verka för en förändring av det slag som frågeställaren efterlyser.
frs · GP12306 · 2001-12-06 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:306 om kastdiskriminering har frågat statsminister vad regeringen vidtagit för åtgärder i uppföljningsarbetet efter som inkluderar utrotandet av kastdiskriminering. Frågan har överlämnats till mig för besvarande. De kastlösas situation behandlades vid mot rasism, rasdiskriminering, främlingsfientlighet och relaterad intolerans, som hölls i , . Dessvärre kan konstateras att frågan inte fick det genomslag i konferensens slutdokument som och EU önskade. Uppmärksamheten kring de kastlösas situation var emellertid stor och då särskilt vid konferensen för frivilligorganisationer, som hölls i samband med världskonferensen. Trots att frågan inte omnämns i slutdokumenten på det sätt och EU hade önskat är självklart frågan om de kastlösas, t.ex. daliternas, ställning på andra sätt täckta av konferensens dokument. Dessutom är frågan om kastdiskriminering, oavsett resultatet från , av största vikt eftersom principen om icke-diskriminering är en bärande tanke i alla internationella instrument om mänskliga rättigheter. Vad gäller uppföljningsarbetet efter kan konstateras att slutdokumenten framför allt talar om åtgärder på nationell nivå för att genomföra världskonferensens rekommendationer. Således är det den indiska regeringen som ska vidta åtgärder för att förbättra daliternas situation i . Självklart kan och EU spela en viktig pådrivande roll för att särskilt uppmärksamma daliternas situation. har genom utvecklingssamarbetet givit stöd till indiska MR-organisationer som bl.a. arbetar med rättshjälp för fattiga, doku-mentation av MR-övergrepp, kampanjer och opinionsbildande. Insatserna riktar sig främst mot utsatta grupper såsom daliter, sluminvånare, gatubarn och misshandlade kvinnor. Mänskliga rättigheter har tagits upp i tidigare bilaterala samtal med och det är något som regeringen naturligtvis avser att göra även .
frs · GP12307 · 2001-12-05 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:307 om luftpistoler eller soft air guns har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att förhindra att s.k. soft air guns kommer i händerna på barn och då kan förväxlas med riktiga vapen. Soft air guns är ett samlingsnamn på en typ av vapen, vanligen tillverkade i plast, som är avsedda för målskjutning med plastkulor. Kulan skjuts ut med hjälp av antingen gas, kolsyra, luft eller en fjäderanordning. Vapnen har en relativt ringa effekt. Till det yttre är soft air guns, i likhet med vissa andra typer av vapenattrapper, emellertid ofta mycket lika ordinära handeldvapen. Detta har lett till incidenter där polis uppfattat vapnen som ett verkligt hot mot liv och hälsa och därför stått i begrepp att använda sina tjänstevapen i nödvärn. Risken att soft air guns ska komma till användning vid rån och annan liknande brottslighet är också stor. Kolsyre-, luft- eller fjädervapen av sådan typ som soft air guns får inte utan tillstånd innehas av personer . Det råder alltså inte något absolut förbud för personer att inneha sådana vapen men innehavet är tillståndspliktigt. Det förekommer emellertid att personer innehar soft air guns och även mer traditionella luftvapen utan tillstånd. I syfte att komma till rätta med detta problem har i sin rapport till regeringen om vapenlagstiftningen föreslagit att luft-, kolsyre- och fjädervapen ska få saluföras endast av vapenhandlare. En sådan ordning skulle innebära att vapnen kommer att säljas av personer som har ingående kunskap om vapenlagstiftningen och de åldersgränser som finns där. Förslaget bereds i . Det är naturligtvis allvarligt att innehav av soft air guns och andra typer av vapenattrapper kan leda till situationer där människors liv och hälsa sätts på spel. Detta gäller såväl barn som vuxna. I ett frågesvar gav jag uttryck för uppfattningen att det finns behov av att överväga frågan om åtgärder för att begränsa förekomsten av vapenattrapper vidare i enlighet med vad regeringen uttalade i propositionen En skärpt vapenlagstiftning (prop. 1999/2000:27). Jag avser således att återkomma i frågan. I sin fråga pekar också på att ett rån som begås med hjälp av en soft air gun inte anses lika allvarligt som ett rån där ett riktigt handeldvapen används. Att det normalt bedöms som mer allvarligt att hota någon med ett livsfarligt skjutvapen än med en vapenattrapp som inte kan förorsaka någon större fysisk skada tycker jag är högst rimligt. En omständighet som jag skulle vilja framhålla är att det normalt torde vara betydligt lättare att bearbeta och lämna en händelse där man blivit utsatt för hot bakom sig om man vet att hotet inte inneburit någon allvarligare fara.
frs · GP12308 · 2001-12-05 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:308 om polisens service har frågat vilka åtgärder jag är beredd att vidta för att korta väntetiderna för erhållande av vapenlicenser. Jag har på en liknande fråga av (2000/01:1649) lämnat följande, alltjämt gällande, svar. Såväl polisens verksamhet som allmänheten vinner på att polisens handläggningstider är så korta som möjligt. Regeringen bevakar utvecklingen av handläggningstiderna huvudsakligen genom regleringsbrevet och den efterföljande årsredovisningen från polisen. angav i årsredovisningen att genomströmningstiden för förvaltningsärenden var lång. Som en förklaring angav styrelsen de tidigare neddragningar som gjorts av civilanställd personal. Regeringen har i regleringsbrevet gett polisen som mål att ge allmänheten god service genom hög tillgänglighet samt snabb och korrekt handläggning av förvaltningsärenden. kommer att i årsredovisningen redogöra för i vilken grad målen har uppfyllts. Innan jag får del av årsredovisningen har jag svårt att bedöma om det är nödvändigt att vidta några ytterligare åtgärder.
frs · GP12309 · 2001-12-06 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:309 om öppna bolagstämmor i statliga företag har frågat statsministern om vilka åtgärder han avser vidta för att öppna bolagsstämmor i statliga bolag för offentlighet. Frågan har överlämnats till mig. Offentlighetsprincipen är en viktig hörnsten i den svenska demokratin och det är viktigt att öka kunskapen om betydelsen av den. Därför bedriver regeringen . Syftet är att sprida kunskap och medvetenhet om öppenhetsfrågor i samhället. Aktiebolags bolagsstämmor syftar till att bereda aktieägare möjlighet att besluta i bolagets angelägenheter. I aktiebolagslagen (1975:1385) görs ingen skillnad mellan statligt ägda bolag och privata bolag. Bolagsstämman är således i första hand en sammankomst för aktieägarna och är normalt sett inte öppna för allmänheten. Om bolagsstämman medger det kan den emellertid öppnas för utomstående. För att tillgodose behovet av insyn och offentlighet när det gäller statligt ägda bolag i detta sammanhang har föreskrivits att riksdagsledamöter har rätt att delta i bolagsstämmorna under förutsättning att anmälan sker till bolagets styrelse. Det gäller samtliga företag i vilka staten äger av aktierna och som har mer än 50 anställda. Det är inte aktuellt att vidta några andra åtgärder.
frs · GP12310 · 2001-12-05 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:310 om den ökande alkoholkonsumtionen har frågat mig om vilka åtgärder som jag har tänkt föreslå för att minska hälsoriskerna avseende alkoholens skadeverkningar. För att motverka negativa effekter för folkhälsan till följd av bl.a. ökade införselkvoter beslutade om en nationell handlingsplan för att förebygga alkoholskador (prop. 2000/01:20, bet. 2000/01:SoU8, rskr. 2000/01:144). I handlingsplanen redovisas ett antal områden där insatser behöver genomföras och förstärkas fram . Syftet med handlingsplanen är att lägga fast grundvalarna för en alkoholpolitik som leder till minskad alkoholkonsumtion och begränsar alkoholskadorna. Huvudinriktningen för alkoholpolitiken enligt handlingsplanen ska vara att stimulera utvecklingen av målinriktade och samordnade förebyggande insatser på nivå. Förstärkta åtgärder behövs dessutom i form av särskilda stödinsatser för riskgrupper och individer med riskbeteende, vård- och behandlingsinsatser, opinionsbildning och information, begränsning av tillgången på och marknadsföringen av alkoholdrycker, kompetensutveckling, uppföljning av konsumtions- och skadeutvecklingen samt alkoholforskning. Förstärkta åtgärder behövs också för att utveckla samarbetet på europeisk och internationell nivå. För genomförandet av handlingsplanen disponeras . En särskild kommitté har tillsatts med uppgift att samordna insatserna på nationell nivå och att i samspel med kommunerna och landstingen stimulera insatserna på regional och lokal nivå.
frs · GP12311 · 2001-12-05 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:311 om de disciplinära åtgärderna i skolan har frågat mig vilka åtgärder jag avser vidta för att se över vilka disciplinära åtgärder som är möjliga att vidta mot elever som inte sköter sig i skolan. I sin fråga räknar upp de disciplinära åtgärder mot elev som enligt henne är tillåtna enligt grundskoleförordningen. Jag vill påpeka att det i grundskoleförordningen anges även andra disciplinära åtgärder än de räknat upp. I 6 kap. 10 § grundskoleförordningen anges att förseelser i vissa fall ska anmälas till rektorn samt hänskjutas till elevvårdskonferensen. ska, efter att ha kontaktat elevens vårdnadshavare, försöka få eleven att bättra sig genom åtgärder som är avpassade efter elevens individuella förhållanden. Om detta inte hjälper ska elevvårdskonferensen anmäla förhållandet till styrelsen för utbildningen för övervägande om lämplig åtgärd. Grundskoleförordningens bestämmelser ger således möjlighet att vidta även ett flertal andra åtgärder mot en elevs olämpliga uppträdande än vad uppgett i sin fråga. skollagskommitté har till uppdrag att bl.a. utreda och föreslå hur en ökad rättssäkerhet för eleverna kan åstadkommas. I detta uppdrag ligger också frågor som har anknytning till disciplinära åtgärder och elevers rätt till utbildning. Kommittén ska redovisa sitt uppdrag . Jag vill inte föregripa deras arbete och avser därför inte nu vidta några åtgärder för att se över frågan om disciplinära åtgärder mot elever.
frs · GP12313 · 2001-12-05 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:313 om avdrag för gåvor till ideella organisationer har frågat mig om jag avser att vidta några åtgärder för att göra det möjligt för svenska medborgare att göra avdrag för sina gåvor till ideella organisationer. besvarade jag en interpellation från , som rörde i princip samma fråga. Frågan har tidigare också vid ett flertal tillfällen behandlats av skatteutskottet. Utskottet har avstyrkt motionsyrkanden med samma inriktning och hänvisat till att en avdragsrätt för gåvor skulle utgöra ett allvarligt brott mot principerna skattereform och skulle leda till ett kraftigt skattebortfall. I interpellationssvaret angav jag som ytterligare skäl mot en avdragsrätt för gåvor att en sådan avdragsrätt skulle innebära att i viss mån frånhänder sig beslutanderätten i fråga om vilka ändamål som ska stödjas med skattemedel. Jag sade att detta inte är rimligt och att det är tveksamt om en sådan ordning är fullt förenlig med vår grundlag. Mitt svar blev alltså att jag inte tänkte vidta några åtgärder för att införa en avdragsrätt för gåvor. Det finns inte skäl att göra någon annan bedömning .
frs · GP12314 · 2001-12-05 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:314 om passiv rökning har ställt frågan vad jag avser att göra för att restauranger och kaféer ska bli rökfria. I slutet av avser regeringen, som den har aviserat, att lämna propositionen Vissa tobaksfrågor till i vilken frågan om rökning på restauranger och kaféer kommer att behandlas.
frs · GP12315 · 2001-12-05 00:00:00 — Svar på frågorna 2001/02:315 och 2001/02:333 om Exit har frågat mig om jag avser att vidtaga några åtgärder för att säkra Exit fortsatta verksamhet. har frågat mig vad regeringen avser att göra för att rädda Exit från nedläggning. Jag besvarar frågorna i ett sammanhang. Jag vill först jag göra några tillrättalägganden. För det första är det inte så, att nu beslutat om stöd till verksamhet för att bistå personer som vill lämna rasistiska och andra liknande grupperingar (avhoppare). Vad som hänt är att en arbetsgrupp har lagt fram ett förslag om statligt stöd till sådan verksamhet. För det andra har Exit finansierats med stöd av statliga medel och den verksamhet som har bedrivits har varit begränsad. Regeringen har ekonomiskt stött projektet , bl.a. för att verksamheten skulle få en ökad regional spridning. Försöken att nå en sådan spridning har dock inte varit helt framgångsrika. Det lokalkontor, som Exit öppnade i , lades ned som en del av Exit. Därefter har finansierat viss verksamhet för avhoppare. Enligt arbetsgruppens förslag ska statliga bidrag till verksamhet för avhoppare kunna lämnas under förutsättning att vissa villkor är uppfyllda, bl.a. att delfinansiering uppgår till ett minst lika stort belopp som det statliga bidraget. Arbetsgruppen har bedömt att förslaget kan genomföras fullt ut först , eftersom det krävs ingående diskussioner och andra förberedelser i samråd mellan berörda intressenter för att de föreslagna villkoren ska kunna uppfyllas. Enligt förslaget bör dock den verksamhet som pågår med statligt stöd i och , och som utvärderats av , ges visst statligt stöd också , även om verksamheten inte uppfyller alla krav som föreslås gälla . Arbetsgruppen bedömer att detta är viktigt inte minst för uppbyggnaden av eventuell lokal/regional verksamhet för avhoppare. I sin rapport skriver arbetsgruppen att Exit har ansökt om finansiering hos kommuner, , och arbetsgruppen Arm i arm @ 4:e initiativet. I rapporten gör arbetsgruppen mot denna bakgrund bedömningen att det finns goda förutsättningar att Exit kan komma i gång med verksamhet med planerad inriktning . Jag vill understryka, att regeringen ännu inte tagit ställning till det förslag som arbetsgruppen lagt fram. Regeringen kommer dock att delvis ta ställning till förslaget i samband med att den avgör ansökningar om ekonomiskt stöd för sådan verksamhet . Regeringen kommer senare att ta ställning till arbetsgruppens förslag vad avser stöd .
frs · GP12316 · 2001-12-05 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:316 om mänskliga rättigheter och PUL har frågat mig om jag har vidtagit åtgärder som undanröjer det hinder som personuppgiftslagen (1998:204; PUL) innebär i arbetet mot dödsstraff och för mänskliga rättigheter. Arbetet för mänskliga rättigheter är viktigt och något som regeringen prioriterar. En mänsklig rättighet är rätten till skydd för privatlivet, som fastslås i artikel 8 i den europeiska konventionen om skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna. PUL har till syfte att skydda denna rättighet genom att förhindra att människors personliga integritet kränks genom behandling av personuppgifter. Skyddet för integriteten får dock givetvis inte förhindra arbetet för andra fri- och rättigheter, såsom avskaffandet av dödsstraffet. Enligt min mening hindrar PUL inte heller MR-gruppens arbete på detta område. PUL tillåter således behandling av personuppgifter som avslöjar politiska åsikter eller religiös eller filosofisk övertygelse bl.a. om behandlingen är nödvändig för att rättsliga anspråk ska kunna fastställas, göras gällande eller försvaras. Vidare är det under vissa förutsättningar tillåtet för andra än myndigheter att behandla personuppgifter om lagöverträdelser som innefattar brott och domar i brottmål. Det är inte helt klart att uppgifter om lagöverträdelser som innefattar brott enligt utländsk lagstiftning, t.ex. politiska brott, omfattas av PUL. Enligt Datainspektionens föreskrifter (1998:3, 1§) får dock sådana uppgifter i vart fall behandlas av t.ex. människorättsorganisationer om behandlingen endast avser enstaka uppgift som är nödvändig för att rättsliga anspråk ska kunna fastställas, göras gällande eller försvaras i ett enskilt fall. Både känsliga personuppgifter och personuppgifter om lagöverträdelser som innefattar brott får läggas ut på hemsidor på Internet bl.a. om det är nödvändigt för att vitala intressen för den registrerade ska kunna skyddas. PUL lägger således inte hinder i vägen för behandling av personuppgifter för sådana viktiga intressen som MR-gruppen verkar för. Mot bakgrund härav finner jag inte skäl att ta initiativ till någon förändring av lagstiftningen i detta hänseende.
frs · GP12317 · 2001-12-05 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:317 om Trafikflyghögskolan i har frågat mig vilka åtgärder jag är beredd att vidta för att trygga framtiden för Trafikflyghögskolan i (TFHS). TFHS inrättades 1984 med syftet att minska avgången av piloter från flygvapnet och tillgodose arbetsmarknadens behov av piloter. är TFHS en del av . I budgetpropositionen har regeringen föreslagit att får ett tillskott på , vilket innebär totalt 2002@2006 för verksamheten vid TFHS. har också slutit ett samarbetsavtal med SAS om pilotutbildning. Regeringens tillskott och samarbetet med SAS medför att TFHS kan fördubbla antalet utbildningsplatser från tolv till 24. TFHS spelar en viktig roll för att tillgodose civilflygets behov av piloter. Den satsning som görs innebär att regeringen bidrar till att trygga TFHS fortsatta verksamhet.