ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
frs · GO12689 · 2001-02-21 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:689 om ekonomiska ersättningar till gode män och förvaltare har frågat mig om jag avser vidta åtgärder så att de nya skattereglerna för gode män och förvaltare ändras. Frågan är ställd mot bakgrund av att nya skatteregler infördes för gode män och förvaltare fr.o.m. . I frågan behandlas skyldigheten att utöver vanlig inkomstskatt betala arbetsgivaravgifter och särskild löneskatt på uppburen ersättning. Vidare påpekas att de nya reglerna medför en förändring när det gäller möjligheten att få avdrag för resor. De nya skatteregler som åsyftas innebär att en huvudman som betalar ut ersättning till en god man eller förvaltare alltid ska göra skatteavdrag och betala arbetsgivaravgifter eller särskild löneskatt om ersättningen är eller mer per kalenderår. gällde att den gode mannen eller förvaltaren själv fick betala de sociala avgifterna, i form av egenavgifter, på ersättningar som understeg . Den gode mannen eller förvaltaren fick därigenom ut ett lägre belopp än den som fick ersättningen utbetald från kommunen, eftersom en kommun alltid är skyldig att betala arbetsgivaravgifter om ersättningen uppgår till . Detta berodde på att samma ersättningsnivåer tillämpades oavsett vem som betalade ut ersättningen. Med de nya reglerna får den gode mannen eller förvaltaren ut lika stort belopp oavsett vem som betalar ut ersättningen. De nya reglerna medför ingen förändring när det gäller möjligheterna att få avdrag för resor. Enligt min mening har de nya reglerna medfört en förbättring för gode män och förvaltare och jag har därför inga planer på att ändra dessa bestämmelser.
frs · GO12690 · 2001-02-26 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:690 om ekonomiska rekommendationer till har, mot bakgrund av att rådet lämnat en rekommendation till , frågat mig hur jag avser att försvara enskilda medlemsländers rätt att föra en självständig politik utan att få tillrättavisningar av EU. Jag utgår från att är väl bekant med innebörden av det ekonomisk-politiska samarbetet inom EU, men jag vill ändå ta tillfället i akt att redovisa huvuddrag i detta samarbete. Inom ett antal politikområden finns ett gemensamt intresse av samordning på EU-nivå, t.ex. frågor som rör miljö, sysselsättning och offentliga finanser. Den ekonomiska politiken är i EU en fråga av gemensamt intresse. Som en konsekvens av detta har medlemsländerna utarbetat ett system för ekonomisk-politisk samordning i syfte att nå gemensamma mål som exempelvis stabila statsfinanser och låg inflation. Inom den ekonomisk-politiska samordningen finns ett antal gemensamt överenskomna processer, t.ex. sysselsättningsriktlinjerna, stabilitets- och tillväxtpakten och de allmänna riktlinjerna för den ekonomiska politiken. Jag vill understryka att samtliga medlemsländer omfattas av dessa processer, alltså även de som står utanför valutaunionen. De allmänna riktlinjerna är det centrala instrumentet för samordning av den ekonomiska politiken och de uppdateras . Rådet kan lämna en rekommendation till ett enskilt medlemsland som man anser avviker från den inriktning som man kommit överens om i de allmänna riktlinjerna. Den rekommendation som rådet gett är inte ett uttryck för en detaljstyrning av den ekonomiska politiken utan resultatet av att landet fört en finanspolitik som i sin övergripande inriktning tydligt avviker från den inriktning som överenskommits i de allmänna riktlinjerna. Den stöder ett ekonomisk-politiskt samarbete i EU i syfte att uppnå gemensamt uppsatta mål för en ökad tillväxt och sysselsättning. Vilka specifika åtgärder som bör vidtas för att gemensamt uppsatta mål ska uppnås är dock en fråga för varje enskilt medlemsland. Detta är en viktig princip som den fortsatt kommer att försvara.
frs · GO12692 · 2001-02-21 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:692 om deltidssjukskrivning vid studier har frågat mig vad jag avser att göra för att underlätta deltidssjukskrivna studenters ekonomiska situation. Reglerna om att skydda en tidigare sjukpenninggrundande inkomst (SGI) har utvecklats efter hand sedan lagen (1962:381) om allmän försäkring infördes. består systemet av två principiellt olika lösningar. Den ena lösningen innebär att vid t.ex. arbetslöshet har den försäkrade @ om han eller hon skulle insjukna @ rätt till sjukpenning baserad på den tidigare SGI:n. Den andra lösningen innebär att en försäkrad som studerar och uppbär t.ex. studiestöd har rätt att få sin tidigare SGI "vilande" . Om han eller hon skulle insjukna tillfälligt baseras sjukpenningen i sådana fall på eventuell arbetsinkomst , s.k. studietids-SGI. Om personen på grund av ett längre sjukfall emellertid måste avbryta studierna aktiveras den "vilande" SGI:n. Reglerna om SGI-skyddad tid utgör således avsteg från den huvudregel som innebär att en försäkrad får behålla sin SGI även om han eller hon inte längre förvärvsarbetar. Denna SGI får dessutom anpassas efter löneutvecklingen inom den försäkrades yrkesområde. Till de grupper som omfattas av denna s.k. SGI-skyddade tid hör således bl.a. de som uppbär studiestöd. För studerande som uppbär studiestöd finns dessutom särskilda regler inom studiesystemets ram i samband med sjukdom. Reglerna som finns i studiestödslagen innebär att den studerande får behålla studiestödet han eller hon är sjuk och inte kan studera alls. En förutsättning är att sjukanmälan görs till och godkänns av . Om sjukperioden varar än kan del av studieskulden som avser sjukperioden avskrivas i efterhand. Ett särskilt problem kan uppstå när en person t.ex. kombinerar halv sjukskrivning med halvt studiestöd. (SOU 1996:90) föreslog att reglerna om rätt till studiestöd under sjukdom skulle ses över i särskild ordning. I regeringens proposition Ett reformerat studiestödssystem (prop. 1999/2000:10) anges att den av utredningen aktualiserade översynen bör ingå som en del i uppföljningen av det reformerade studiestödssystemet, vilket träder i kraft . har lämnat sitt slutbetänkande Sjukfrånvaro och sjukskrivning @ fakta och underlag (SOU 2000:121). Betänkandet är föremål för remissbehandling. Med anledning av den allmänna översyn som sker av bl.a. sjukförsäkringssystemet kommer jag att även se över den nu aktuella frågan.
frs · GO12695 · 2001-02-23 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:695 om tillämpning av har frågat mig om regeringen avser att göra en översyn av direktiven för mot bakgrund av att i ett antal enskilda ärenden ska ha fattat beslut som inneburit att asylsökande från exkluderats från flyktingstatus med stöd av artikel 1 F Genèvekonvention. Inledningsvis vill jag säga att den är pådrivande när det gäller att i såväl internationella sammanhang som på hemmaplan hävda den absoluta rätten att söka asyl och få en individuell prövning av asylansökan enligt . Den rätten finns inskriven i den svenska utlänningslagen, som också innehåller bestämmelser om exkludering från flyktingstatus. Utlänningslagens regler motsvaras av artikel 1 F i . är en förvaltningsmyndighet som i sin verksamhet självständigt tillämpar den lagstiftning som har beslutat om, i det här fallet utlänningslagen. Varken jag som statsråd eller den övriga regeringen kan därför påverka eller ha synpunkter på beslut om exkludering från flyktingstatus i enskilda ärenden. Regeringen kan inte heller utfärda direktiv om hur ska besluta i enskilda ärenden. Det kan påpekas i sammanhanget att även de personer som exkluderats från flyktingstatus i har ett absolut skydd mot att återsändas till länder där de riskerar att utsättas för tortyr eller annan omänsklig eller förnedrande behandling eller bestraffning.
frs · GO12696 · 2001-02-23 00:00:00 — Svar på frågorna 2000/01:696 och 699 om utvisning av misshandlade kvinnor vice talman har frågat mig vad jag avser göra för att utländska kvinnor som misshandlats inte ska utvisas och har frågat mig om regeringen avser att på nytt se över utlänningslagen för att dessa kvinnor ska få det skydd som lagstiftaren avsett. Jag har valt att besvara båda dessa frågor i ett sammanhang. Bakgrunden till båda frågorna är en tidningsartikel i där tidningen redogör för ett beslut från enligt vilket en utländsk kvinna ska utvisas tillsammans med sitt barn. Jag kan, som och känner till, inte kommentera enskilda ärenden. Det är @ och måste förbli @ myndigheterna som i varje enskilt fall och med tillämpning av gällande rätt prövar om en ansökan om uppehållstillstånd ska beviljas. Regeringen har genom de ändringar i utlänningslagen som trädde i kraft (SFS 2000:292) sett till att det rättsliga skyddet för kvinnor som misshandlats av sin partner under den tvååriga prövotiden stärkts. Fortsatt uppehållstillstånd ska kunna beviljas trots att förhållandet upphört inom tvåårstiden för den uppskjutna invandringsprövningen, om sökanden eller sökandens barn utsatts för våld eller för handlingar som innefattar allvarlig kränkning av sökandens eller barnets frihet eller frid. Regeln är emellertid inte absolut och hänsyn ska bl.a. tas till under vilka omständigheter övergreppet ägt rum, hur allvarligt det varit samt hur länge förhållandet varat. finns bestämmelser i utlänningslagen som ger skydd till flyktingar enligt , men också till de personer som på grund av sitt kön eller sin homosexualitet känner en välgrundad fruktan för förföljelse. De sistnämnda kan beviljas uppehållstillstånd som skyddsbehövande i övrigt. Som skyddsbehövande i övrigt anses också den som känner välgrundad fruktan för att straffas med döden, med kroppsstraff, att utsättas för tortyr eller annan omänsklig eller förnedrande behandling eller bestraffning. Vidare kan även uppehållstillstånd beviljas av humanitära skäl. Det finns således flera bestämmelser i utlänningslagen som syftar till att ge kvinnor, men även män, adekvat skydd och där både personens situation i och vid ett återvändande till hemlandet kan beaktas. I syfte att ytterligare stärka skyddet för kvinnliga skyddssökande gav regeringen i regleringsbrevet för i uppdrag att dels utarbeta riktlinjer för hur kvinnors skyddsbehov bättre ska uppmärksammas, dels att sprida kunskap om dessa riktlinjer bland berörd personal. Redovisning av detta uppdrag ska ske . Enligt min mening saknas anledning att på nytt se över utlänningslagens bestämmelser vad gäller möjligheten att ge skydd till kvinnor som misshandlats av sin partner under den tvååriga prövotiden.
frs · GO12697 · 2001-02-23 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:697 om ny instansordning i utlänningsärenden har frågat mig om när jag avser lägga fram ett förslag till om en ny instans- och processordning i utlänningsärenden. Jag är liksom medveten om att osäkerheten om framtid kan skapa ovisshet och oro hos dess personal och att detta riskerar att påverka verksamheten negativt. Jag är därför mån om att nämnden ska kunna känna att den har sina uppdragsgivares fulla stöd för att utföra sina viktiga uppgifter intill den dag då en eventuell reform ska genomföras. Jag har också en löpande dialog med i denna fråga för att finna en så bra lösning som möjligt. Som har redogjort för i sin fråga finns det nu två huvudalternativ när det gäller vilka instanser som ska överpröva utlänningsärenden i överinstans. Den s.k. har lagt fram ett förslag innebärande att dessa ärenden överprövas av förvaltningsdomstolar och den interdepartementala arbetsgruppen har utrett hur en specialdomstol skulle kunna fungera som överinstans. En mycket viktig del i den föreslagna reformen är att stärka rättssäkerheten främst i asylärendena genom att en tvåpartsprocess med möjlighet till muntlig förhandling ska kunna tillämpas i utlänningsärenden. Härutöver har även föreslagits andra förändringar inom utlänningsrättens område. Bl.a. har i arbetet ingått en översyn av den nuvarande utlänningslagstiftningen. Regeringen har således inte endast att ta ställning till hur instans- och processordningen i utlänningsärendena bör se ut , även om ställningstagandet i dessa frågor till stor del är en förutsättning för det vidare arbetet. På grund av reformens omfattning och att de komplicerade frågeställningarna kräver noggranna analyser, bereds frågan alltjämt i för att finna en lösning som uppfyller de krav som ställdes i direktiven för NIPU:s och den interdepartementala arbetsgruppens utredningar. Först när detta arbete är avslutat kan ett förslag läggas fram till .
frs · GO12698 · 2001-02-23 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:698 om asyl till österrikiska medborgare har frågat mig om vilka åtgärder regeringen tänker vidta för att eventuella asylansökningar från österrikiska medborgare ska handläggas enligt utlänningslagens regler med bortseende från kravet att ansökningarna automatiskt ska betraktas som uppenbart ogrundade. Enligt asylprotokollet i Amsterdamfördraget ska en ansökan från en medborgare i en annan EU-stat behandlas med utgångspunkt från att den är uppenbart ogrundad. anger att bakgrunden till frågan är att homosexuella kan straffas med fängelsestraff i och därför kan komma att söka asyl i . Protokollet om asyl för medborgare i EU:s medlemsstater (C.6) är fogat till Amsterdamfördraget. Det framgår klart och tydligt av ingressen till protokollet att innehållet inte på något sätt inskränker EU-ländernas skyldigheter enligt Genèvekonvention om flyktingars rättsliga ställning eller enligt . För svensk del föranledde protokollet inte någon ändring av de gällande reglerna om asylprövning vilket innebar att alla asylansökningar även fortsättningsvis skulle tas upp till individuell prövning (prop. 1997/98:58 s. 64 f). Svaret på fråga är alltså att ansökningar om asyl från österrikiska medborgare tas emot och prövas individuellt i . Är personen i fråga flykting enligt eller skyddsbehövande i övrigt beviljas uppehållstillstånd enligt samma principer som gäller alla andra nationaliteter.
frs · GO12699 · 2001-02-23 00:00:00 — Svar på frågorna 2000/01:696 och 699 om utvisning av misshandlade kvinnor vice talman har frågat mig vad jag avser göra för att utländska kvinnor som misshandlats inte ska utvisas och har frågat mig om regeringen avser att på nytt se över utlänningslagen för att dessa kvinnor ska få det skydd som lagstiftaren avsett. Jag har valt att besvara båda dessa frågor i ett sammanhang. Bakgrunden till båda frågorna är en tidningsartikel i där tidningen redogör för ett beslut från enligt vilket en utländsk kvinna ska utvisas tillsammans med sitt barn. Jag kan, som och känner till, inte kommentera enskilda ärenden. Det är @ och måste förbli @ myndigheterna som i varje enskilt fall och med tillämpning av gällande rätt prövar om en ansökan om uppehållstillstånd ska beviljas. Regeringen har genom de ändringar i utlänningslagen som trädde i kraft (SFS 2000:292) sett till att det rättsliga skyddet för kvinnor som misshandlats av sin partner under den tvååriga prövotiden stärkts. Fortsatt uppehållstillstånd ska kunna beviljas trots att förhållandet upphört inom tvåårstiden för den uppskjutna invandringsprövningen, om sökanden eller sökandens barn utsatts för våld eller för handlingar som innefattar allvarlig kränkning av sökandens eller barnets frihet eller frid. Regeln är emellertid inte absolut och hänsyn ska bl.a. tas till under vilka omständigheter övergreppet ägt rum, hur allvarligt det varit samt hur länge förhållandet varat. finns bestämmelser i utlänningslagen som ger skydd till flyktingar enligt , men också till de personer som på grund av sitt kön eller sin homosexualitet känner en välgrundad fruktan för förföljelse. De sistnämnda kan beviljas uppehållstillstånd som skyddsbehövande i övrigt. Som skyddsbehövande i övrigt anses också den som känner välgrundad fruktan för att straffas med döden, med kroppsstraff, att utsättas för tortyr eller annan omänsklig eller förnedrande behandling eller bestraffning. Vidare kan även uppehållstillstånd beviljas av humanitära skäl. Det finns således flera bestämmelser i utlänningslagen som syftar till att ge kvinnor, men även män, adekvat skydd och där både personens situation i och vid ett återvändande till hemlandet kan beaktas. I syfte att ytterligare stärka skyddet för kvinnliga skyddssökande gav regeringen i regleringsbrevet för i uppdrag att dels utarbeta riktlinjer för hur kvinnors skyddsbehov bättre ska uppmärksammas, dels att sprida kunskap om dessa riktlinjer bland berörd personal. Redovisning av detta uppdrag ska ske . Enligt min mening saknas anledning att på nytt se över utlänningslagens bestämmelser vad gäller möjligheten att ge skydd till kvinnor som misshandlats av sin partner under den tvååriga prövotiden.
frs · GO12700 · 2001-02-28 00:00:00 — Svar på frågorna 2000/01:700 om bantning av försvaret och 701 om Försvarsmaktens ekonomiska situation har frågat mig dels om ytterligare förband måste läggas ned för att inte den ekonomiska ramen i försvarsuppgörelsen mellan Socialdemokraterna och ska äventyras, dels om regeringen är beredd att tillsätta en parlamentarisk arbetsgrupp med uppdrag att se över försvarets strukturella och ekonomiska situation och . Försvarsmaktens grundorganisation har den storlek och den utformning den bör ha. Det som kvarstår att lösa är flygförarutbildningen och lokaliseringsort för denna. Jag anser att det nu inte är aktuellt att tillsätta någon särskild parlamentarisk arbetsgrupp i detta syfte. Den parlamentariskt sammansatta Försvarsberedningen kommer däremot givetvis att kunna studera och bedöma försvarets ekonomiska situation. pågår en intensiv dialog mellan Försvarsdepartementet och Försvarsmakten för att utröna vari de ekonomiska svårigheterna består. har blivit och kommer fortlöpande att bli informerat om läget. lämnade Försvarsmakten årsredovisning för . lämnar myndigheten sitt budgetunderlag för . Häri kommer även att finnas ett förslag till avvägning för . Dessa underlag hanteras av regeringen i den gängse budgetprocessen och i arbetet med höstens försvarsbeslut. Härvidlag kommer särskilt ominriktningen och arbetet med att anpassa verksamheten till de lägre ekonomiska ramarna att analyseras. Regeringen avser att i närtid ge i uppdrag att granska vad de ekonomiska svårigheterna för Försvarsmakten består i och orsakerna till dessa samt att komma med förslag till lösningar . Regeringen avser även framgent att informera försvarsutskottet om Försvarsmaktens ekonomi.
frs · GO12701 · 2001-02-28 00:00:00 — Svar på frågorna 2000/01:700 om bantning av försvaret och 701 om Försvarsmaktens ekonomiska situation har frågat mig dels om ytterligare förband måste läggas ned för att inte den ekonomiska ramen i försvarsuppgörelsen mellan Socialdemokraterna och ska äventyras, dels om regeringen är beredd att tillsätta en parlamentarisk arbetsgrupp med uppdrag att se över försvarets strukturella och ekonomiska situation och . Försvarsmaktens grundorganisation har den storlek och den utformning den bör ha. Det som kvarstår att lösa är flygförarutbildningen och lokaliseringsort för denna. Jag anser att det nu inte är aktuellt att tillsätta någon särskild parlamentarisk arbetsgrupp i detta syfte. Den parlamentariskt sammansatta Försvarsberedningen kommer däremot givetvis att kunna studera och bedöma försvarets ekonomiska situation. pågår en intensiv dialog mellan Försvarsdepartementet och Försvarsmakten för att utröna vari de ekonomiska svårigheterna består. har blivit och kommer fortlöpande att bli informerat om läget. lämnade Försvarsmakten årsredovisning för . lämnar myndigheten sitt budgetunderlag för . Häri kommer även att finnas ett förslag till avvägning för . Dessa underlag hanteras av regeringen i den gängse budgetprocessen och i arbetet med höstens försvarsbeslut. Härvidlag kommer särskilt ominriktningen och arbetet med att anpassa verksamheten till de lägre ekonomiska ramarna att analyseras. Regeringen avser att i närtid ge i uppdrag att granska vad de ekonomiska svårigheterna för Försvarsmakten består i och orsakerna till dessa samt att komma med förslag till lösningar . Regeringen avser även framgent att informera försvarsutskottet om Försvarsmaktens ekonomi.
frs · GO12702 · 2001-02-28 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:702 om förvaring av automatkarbin i bostad har frågat mig om jag är beredd att vidta åtgärder för att hemvärnsmän slipper att förvara sina vapen i bostaden. har Försvarsmakten på regeringens uppdrag vidtagit omfattande åtgärder för att minska vapenförluster, genom stöld eller på annat sätt. Försvarsmakten för kontinuerlig statistik över förluster, analyserar eventuella effekter som åtgärder haft och redovisar om ytterligare åtgärder planeras och i så fall vilka. Omfattningen av vapenförluster har varit stadigt nedåtgående, vilket i flera avseenden torde kunna förklaras av vidtagna åtgärder. Hemvärnets vapenförluster har legat mellan sju och tio vapen . I och med införandet av patronlägeslås förväntas förlusterna minska kraftigt. Regeringen noterar dock betydelsen av att ytterligare åtgärder vidtas. Bl.a. kommer bestämmelser att utges om att ammunition ska centralförvaras. Frågan om det är tveksamt att hemvärnsmän tvingas förvara sina vapen i bostaden, särskilt för hemvärnsmän som bor i små lägenheter, alternativt studentrum, är berättigad. Hemvärnsmän är inte skyldiga att förvara sina vapen i bostaden (enligt Försvarsmaktens interna bestämmelser FIB 2000:1). Innan ett skjutvapen mer stadigvarande förvaras i en bostad, ska försvarsmyndigheten ha godkänt bostaden som förvaringsplats. För att få tillstånd att förvara vapen i hemmet krävs att vapnet förvaras i säkerhetsskåp alternativt isärtaget och att bostaden har flera separata utrymmen för att varje enskild vapendel ska kunna förvaras på ett betryggande sätt. Utifrån dessa krav så godkänns som regel inte studentlägenheter och fall enrumslägenheter av Försvarsmakten. Nyckel till patronlägeslås ska förvaras så att den inte kan åtkommas av obehöriga, dvs. den ska bäras, stå under uppsikt eller vara inlåst. Förvaring eller inlåsning av nyckel får ej ske tillsammans med vapnet, dess delar eller ammunition. När en hemvärnsman antas hemvärnskompanichefen genomföra ett samtal och intervju med den sökande enligt ett fastställt formulär. Syftet är att fastställa den sökandes lämplighet och att kontrollera om bostaden är godkänd för förvaring av vapen i hemmet. Om intervjun sker någon annanstans än i den sökandes bostad ska hemvärnskompanichefen göra ett särskilt besök i hemmet. Om en hemvärnsman byter bostad ska detta anmälas till hemvärnskompanichefen och ska en förnyad kontroll av bostaden ske. Jag kommer även fortsättningsvis noga följa utvecklingen och de åtgärder Försvarsmakten vidtar för att minska riskerna att försvarets vapen kommer i orätta händer.