ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · GO111368 · 2001-06-08 00:00:00 — Fråga 2000/01:1368 av () till finansminister om Europeiska investeringsbanken har vi sett tydliga förbättringar hos flera europeiska och internationella finansiella institutioner, när det kommer till exempelvis underlättandet av allmänhetens inblick i verksamheten. Ett undantag är Europeiska investeringsbanken, EIB. har stark kritik framförts mot att banken saknar en policy beträffande mänskliga rättigheter. Ett tydligt exempel på detta har vi sett i . Presidentvalet i har inneburit ett flertal fall av allvarliga kränkningar av de mänskliga rättigheterna, i vissa fall med dödsfall som följd. Detta har dock inte hindrat EIB från att fortsätta förhandlingarna med kring ett lån på . Jag vill fråga: Avser finansministern verka för att EIB skärper sina restriktioner vad gäller beviljandet av lån från banken till projekt som kan anses tvivelaktiga i socialt avseende?
fr · GO111369 · 2001-06-08 00:00:00 — Fråga 2000/01:1369 av () till socialminister om bristen på allmänläkare En utredning som överlämnades till ministern pekade på stor brist i landet på allmänpraktiserande läkare. Det är till primärvården vi i första hand ska vända oss och därefter bli remitterade till sjukhusen för specialistvård om så erfordras. God vård kan bara garanteras om basen i sjukvården utgörs av en stark, välfungerande primärvård, kompetenta allmänläkare och den kontinuitet de erbjuder i vården. Men vad gör vi när primärvården saknar läkare? I den nationella handlingsplanen för utveckling av hälso- och sjukvården fastslås en ökning av antalet specialistutbildade allmänläkare inom primärvården. visar för allmänmedicin (SFAM) att omkring 1700 läkare utbildade i allmänmedicin valt att inte arbeta som allmänläkare. De goda förslag som finns i handlingsplanen, bl.a. om 1700 fler allmänläkare och höjd kompetensnivå för vårdpersonal inom äldreomsorgen, kommer inte att kunna förverkligas med de medel som regeringen anslår. vill därför att man öppnar möjligheten för befolkningen att välja andra specialistläkare än allmänläkare till sin fasta och personliga läkarkontakt i primärvården. I första hand åsyftar vi barnläkare, gynekologer, psykiatriker och geriatriker. Vad avser ministern göra för att lösa bristen på allmänläkare genom att möjliggöra för andra specialistläkare att arbeta i primärvården?
fr · GO111370 · 2001-06-11 00:00:00 — Fråga 2000/01:1370 av de () till försvarsminister om sotningsmonopolet Frågan om att slopa sotningsmonopolet har utretts . kom ännu en utredning fram till att det finns klara fördelar med att det kommunala sotningsmonopolet avskaffas. Ansvaret bör i stället föras över på den enskilde fastighetsägaren, anser utredaren. Frågan är om regeringen nu kommer att lägga fram förslag om att avskaffa sotningsmonopolet. Jag vill därför fråga försvarsministern följande: När avser regeringen lägga fram förslag till om att avskaffa sotningsmonopolet?
fr · GO111371 · 2001-06-11 00:00:00 — Fråga 2000/01:1371 av () till justitieminister om eftervård för ungdomsbrottslingar Enligt uppgifter från Ekot ges endast ett fåtal av de ungdomar som döms till sluten ungdomsvård något stöd eller vård efter avtjänat straff. Enligt en rapport från () tappar grova ungdomsbrottslingar kontakten med efter avtjänat straff på något behandlingshem. Det har visat sig att endast 5 av 70 frigivna ungdomar fått eftervård . Enligt SIS har det varit samarbetssvårigheter mellan behandlingshemmen och kommunernas socialtjänst. Många kommuner verkar heller inte veta om vilket ansvar de har i dessa ärenden. När straffet är avtjänat ska det ges eftervård vid behov. Det kan vara fortsatt behandling eller kontakt med psykolog. Vikten av eftervård betonas av , chef för behandlingshemmet . Han anser att situationen är mycket beklaglig. Han säger att: "På så sätt kan en hel del av vistelsen vara relativt bortkastad". Mot bakgrund av ovanstående vill jag fråga statsrådet följande: Vilka åtgärder avser statsrådet vidta för att ungdomsbrottslingar som avtjänat sina straff får erforderlig behandling?
fr · GO111372 · 2001-06-11 00:00:00 — Fråga 2000/01:1372 av de () till miljöminister om jakt på rovdjur i I är man tydligen på gång med att skjuta ännu fler rovdjur. gäller det inte bara vargar, utan också björnar och järvar. Eftersom rovdjursstammen är gemensam kommer detta att påverka även bestånd av dessa rovdjur. Under jakten tidigare sköts nio vargar @ en fjärdedel av det norska beståndet eller runt en tiondel av den gemensamma norsk-svenska stammen. har tillstånd givits för ytterligare jakt på sju vargar, sex björnar och fjorton järvar. För mig personligen är det obegripligt att norrmännen nu än en gång tänker skjuta rovdjur utan något samråd med grannländerna. Avser regeringen ta initiativ som syftar till att få den norska regeringen att agera så att den av de norska myndigheterna beviljade jakten på varg, björn och järv inte kommer till stånd?
fr · GO111373 · 2001-06-11 00:00:00 — Fråga 2000/01:1373 av de () till näringsminister om väg73 , ett av regeringens stödpartier, har uttalat att man inte vill medverka till ytterligare en enda meter motorväg. Metoden för dem är att inte anslå nya medel till nyinvesteringar i vägar. Hur näringsministern och regeringen ska kunna uppfylla olika löften om nya motorvägssträckor är och förblir en gåta. Väg73 mellan och är en mycket belastad och trafikfarlig vägsträckning. Näringsministern har med olika uttalanden pekat på behovet av en ny sträckning och kraftig upprustning av berörd väg. Detta har skett i ordalag som lokalt har tolkats som ett löfte om en utbyggnad av väg73 till motorvägsstandard. Vilka åtgärder avser regeringen vidta för att förverkliga den utlovade utbyggnaden av väg73 till motorvägsstandard?
fr · GO111374 · 2001-06-11 00:00:00 — Fråga 2000/01:1374 av de () till statsrådet om produktsäkerhetslag för offentliga tjänster Vi har i en produktsäkerhetslag som ska motverka att farliga varor och tjänster orsakar person- eller egendomsskador. omfattar lagen inte bara varor och tjänster som tillhandahålls av näringsidkare, utan även varor som tillhandahålls i offentlig verksamhet. Detta innebär att lagen inte omfattar offentligt producerade tjänster. Både ur ett konsumentperspektiv och ett konkurrensperspektiv borde lagen vara lika för privata och offentliga tjänster. Avser regeringen lägga fram förslag till om att även offentliga tjänster ska omfattas av produktsäkerhetslagen?
fr · GO111375 · 2001-06-11 00:00:00 — Fråga 2000/01:1375 av () till statsrådet om föräldrapenningen Den tillfälliga föräldrapenningen beräknas inte på samma sätt för anställda och egenföretagare. Enligt AFL 4kap. 14§ "skall tillfällig föräldrapenning utges på grundval av inkomst av annat förvärvsarbete beräknas hel förmån för dag efter av den fastställda sjukpenninggrundande inkomsten, delad med 365". För anställda föräldrar gäller i stället att den "sjukpenninggrundande inkomsten av anställning delas med årsarbetstiden". Det innebär att småbarnsföräldrar som startat eget företag får mindre i ersättning vid umgänge med barnen än vad en anställd i motsvarande situation får. Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet: Vad avser statsrådet vidta för åtgärder för att den sjukpenninggrundande inkomsten ska beräknas på samma sätt för egenföretagare och anställda vid uttag av tillfällig föräldrapenning?
fr · GO111376 · 2001-06-11 00:00:00 — Fråga 2000/01:1376 av () till statsrådet om tillämpning av utlänningslagen utskott för medborgerliga fri- och rättigheter och inrikes frågor behandlar den 11 och ett förslag till yttrande över "en framställning angående politiska asyl i ". I förslaget behandlas både de svenska myndigheternas handläggning av ärendet liksom även mer principiella asylrättsliga frågeställningar. Kritiken är hård mot och sätt att inte pröva om det framförts fakta i ärendet som motsade presumtionen om som ett säkert land och även mot att de inte tillämpat regeln i utlänningslagen om hänsynstagande också till förföljelse från icke-statliga utövare. Mot den bakgrunden vill jag rikta följande fråga till statsrådet : Vilka åtgärder avser statsrådet vidta för att de svenska immigrationsmyndigheterna ska tillämpa utlänningslagen och internationella åtaganden korrekt i de avseenden som tas upp i det yttrande som behandlas?
fr · GO111377 · 2001-06-11 00:00:00 — Fråga 2000/01:1377 av () till utrikesminister om en rättsprocess mot de röda khmererna FN och har förhandlat om utformningen av en rättegång mot de röda khmerernas högsta ledare, de ledare som ytterst är ansvariga för 1,7 miljoner kambodjaners död under åren 1975@1979. Förhandlingarna tycks nu ha gått i stå. Inga kontakter har tagits . Den kambodjanska regeringens intresse för en rättegång är svalt. De menar att ris till befolkningen går före rättvisa. Den stora grannen är direkt emot en rättegång. I själva verket är utkrävandet av rättvisa och straff för de ansvariga själva förutsättningen för utveckling. Annars kan landet inte bli en fungerande rättsstat, människorna våga tro och landet få kraft att utvecklas. skylls den nuvarande korruptionen, våldet och alla missförhållanden på röda khmererna och en utbredd rättslöshet råder. Mot bakgrund av mångåriga engagemang med bistånd och MR-arbete i bör vi agera, gärna tillsammans med de nordiska länderna, för en rättegång. Ett tillfälle som bör utnyttjas är att vi som ordförandeland i EU tar initiativ till en EU-framställning till premiärminister på givarmötet i och där framhålla hur nödvändigt det är att äntligen få i gång rättsprocessen. Jag vill därför fråga utrikesministern: På vilket sätt avser utrikesministern agera för att få till stånd en rättsprocess mot de röda khmererna i ?
fr · GO111378 · 2001-06-11 00:00:00 — Fråga 2000/01:1378 av () till miljöminister om översyn av skogsvårdslagen Min mening är att skogsvårdslagen bör ses över utifrån miljömålet och inarbetas i den övriga miljölagstiftningen. Skogsvårdslagens miljömål förutsätter en hög grad av frivilliga åtaganden från markägare m.fl. Men samhället behöver, enligt min mening, ökade möjligheter att uppmuntra dess åtaganden och i vissa fall skärpta regler för skogsbrukets bedrivande så att den biologiska mångfalden inte hotas. Fler reservat kan avsättas också i produktiva skogar, så att offentligt ägd mark ska kunna användas som utbyte mot den mark enskilda ägare avsätter som reservat. Dessutom bör biotopskyddsregler kunna tillämpas mer verkningsfullt utan att markägarna omgående ska ersättas. Styrmedlen i form av bidrag till naturvårdsinriktad skötsel behöver förstärkas. Min fråga till miljöministern är följande: Avser ministern ta initiativ till att skogsvårdslagen inarbetas i den övriga miljölagstiftningen?
fr · GO111379 · 2001-06-11 00:00:00 — Fråga 2000/01:1379 av () till miljöminister om utformningen av producentansvaret För att nå målet om att minska avfallsmängden är det viktigt att producentansvaret utformas så att det uppmuntrar till minskad mängd avfall, till produkter som är lätta att återanvända och vilkas komponenter lätt kan separeras för återanvändning eller återvinning. Ett problem med producentansvarets nuvarande utformning, via materialbolag som ansvarar för insamling och tar betalt av tillverkarna i relation till deras marknadsandelar, är att den inte stimulerar den enskilde tillverkaren att minska den totala mängden förpackningar. Jag menar att producentansvaret borde innehålla kvantitativa och mätbara mål som är tidsbestämda. Där individuellt producentansvar inte är praktiskt möjligt att uppnå bör kollektiva arrangemang införas, t.ex. pantsystem. Ett praktiskt exempel är batterier. Min fråga till miljöministern är: Avser miljöministern att medverka till ett förändrat, mätbart producentansvar som står i relation till vad den enskilde producenten faktiskt producerar, och i de fall där detta inte är möjligt, införande av pantsystem?
fr · GO111380 · 2001-06-11 00:00:00 — Fråga 2000/01:1380 av () till justitieminister om bilvrak m.m. i naturen Trots en allmänt ökad miljömedvetenhet ökar deponin av bilskrot, batterier, gräsklippare, oljor, plast m.m. i skog och mark. blir mängden och omfattningen så stor att skogsbolagen inte kommer fram till sina avverkningsplatser. Detta har senast drabbat i som känt sig tvingat att tillskriva berörda kommuner för att be allmänheten om hjälp med att anmäla nedskräpningen. I har en sådan kampanj genomförts. Den markägare som hittar bilvrak på sina ägor får inte själv transportera bort dem. Polisen måste först få möjlighet att identifiera dem. Vissa förhoppningar kan knytas till en aviserad höjning av skrotningspremien vad gäller bilvraken. Avfallet i markerna består dock till stor del av annat än bilar. Trots att kommunerna ordnat med depåer och miljöstationer där allmänheten kostnadsfritt kan lämna avfall, och trots att miljömedvetenheten generellt kan antas ha ökat, verkar omfattningen av denna olagliga hantering, utförd av mindre nogräknade personer, öka. Enligt min mening måste då juridiska och polisiära åtgärder vidtas. Min fråga till justitieministern är följande: Vilka åtgärder, utöver en höjd skrotningspremie, avser justitieministern att vidta?
fr · GO111381 · 2001-06-12 00:00:00 — Fråga 2000/01:1381 av () till näringsminister om I samband med Europeiska rådets möte i spärras delar av centrala av. De näringsidkare i form av butiks- och restauranginnehavare som har sina lokaler innanför avspärrningarna kommer att tvingas hålla stängt. Enligt lagen har de inte rätt till ersättning för förlorad inkomst. Grundlagen ger dem dock den rätten, men inte polislagen. Polislagen innebär att polisen kan spärra av ett område om det är påkallat för säkerheten. Polislagen står i strid med grundlagen, konstaterar förra lagmannen och grundlagsexperten på . Det är viktigt att näringsidkarnas förtroende för den svenska staten inte raseras vid en avspärrning som innebär att de inte kan hålla öppet som vanligt. Staten måste ställa upp med ekonomisk ersättning till dem som drabbas. Vad avser näringsministern göra för att enskilda näringsidkare inte ska drabbas ekonomiskt av de stora avspärrningarna i samband med i ?
fr · GO111382 · 2001-06-12 00:00:00 — Fråga 2000/01:1382 av () till statsrådet om arbete mot diskriminering har ännu inte signerat protokoll nr 12 till konvention om skydd för mänskliga rättigheter och grundläggande friheter som beslutades i . Protokollet tar upp en rad antidiskrimineringsfrågor vilka bl.a. stadgar att de undertecknande staterna i lag ska säkerställa skydd mot diskriminering på grund av t ex kön, hudfärg, religion, politisk åsikt, minoritetstillhörighet och härkomst. Det är angeläget att aktivt bidrar till arbetet med att bekämpa olika former av diskriminering i såväl som i andra delar av världen. Protokoll nr 12 kan komma att bli ett viktigt medel i den kampen. Med anledning av det ovan anförda vill jag ställa följande fråga till statsrådet . Är statsrådet beredd att verka för att undertecknar protokoll nr 12 till konvention om skydd för mänskliga rättigheter och grundläggande friheter?
fr · GO111383 · 2001-06-12 00:00:00 — Fråga 2000/01:1383 av () till statsrådet om politisk asyl i Medborgarrättsaktivisten flydde 1997 och sökte politisk asyl i . avslog asylansökningen med motiveringen att den förföljelse han utsatts för fick ses som "brottsliga handlingar utförda av enskilda personer, polismän eller andra" och att "är en erkänd demokrati och rättsstat". Många människorättsorganisationer har uttalat sitt stöd för och uttryckt kritik mot hur hans asylansökan prövades. utskott för medborgerliga fri- och rättigheter och inrikes frågor utsåg parlamentsledamoten, baronessan , att skriva en rapport om fallet. Av den officiella rapporten till kommittén framkommer flera kritiska punkter avseende hanteringen av asylansökan. I rapporten rekommenderas den att undersöka huruvida invandringsmyndigheterna och den svenska utlänningslagen, när det gäller s.k. säkert land och flyktingstatus, verkligen följer de specifika säkerhetskrav som EU tillsammans med UNHCR har upprättat. bör även den undersöka om invandringsmyndigheterna verkligen har tolkat eller följt svensk lag på ett korrekt sätt när det gäller förföljelse från en icke statlig utövare. Slutsatsen som dras är att ansökan, med utgångspunkt från de ovannämnda kritiska punkterna, bör återupptas. Avser statsrådet vidta några åtgärder med anledning av de slutsatser som rapportör drar i den rapport som överlämnats till utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter?
fr · GO111384 · 2001-06-12 00:00:00 — Fråga 2000/01:1384 av () till utrikesminister om policy för minor har varit drivande i det internationella arbetet för att stoppa produktion, innehav och handel med personminor. Förbudet har lett till framsteg, men stora delar av problemen kvarstår. Enligt den internationella kampanjen mot landminor (ICBL) skedde olyckor i inte mindre än 71 stater . har massmedierna tystnat. Det mödosamma arbetet med att röja misstänkta minfält är inte längre intressant för medierna. har en omfattande kompetens avseende minröjningsverksamhet. avsåg regeringen att beskriva, styra och samordna denna samlade kompetens inom ramen för ett policydokument @ minpolicy. Någon sådan har ännu inte antagits, men arbetet lär vara på gång inom . Jag vill fråga utrikesministern: Avser utrikesministern ta något initiativ till att påskynda arbetet med att skapa ett dokument som beskriver minpolicy?
fr · GO111385 · 2001-06-12 00:00:00 — Fråga 2000/01:1385 av () till jordbruksminister om samverkan mellan kvinnoorganisationer Det finns en samverkansorganisation för alla kvinnoorganisationer som heter SAMS. SAMS bildades efter i i syfte att samordna och hjälpa till att utse kvinnoorganisationer, NGO:er, till internationella konferenser. SAMS samarbetar också med Europeiska kvinnolobbyn, EWL. är SAMS på väg att upplösas, skälet är att regeringen ännu inte medgivit något anslag för kommande budgetår. Det kan tolkas som att regeringen, genom långsiktig bordläggning av anslagsansökan från SAMS, avser att lägga ned deras verksamhet. Om så är fallet vore det bättre att i så fall tala om det för organisationen direkt. Utan SAMS uppstår problem med information och urval till representation. Hur avser ansvarig minister verka för att kvinnoorganisationer, NGO:er, väljs ut att representera vid internationella konferenser framöver?
fr · GO111386 · 2001-06-13 00:00:00 — Fråga 2000/01:1386 av () till utrikesminister om handeln med kandidatländerna Kandidatländerna i är för sin ekonomiska utveckling beroende av goda villkor för tillträde till EU-marknaden. Beroendet är en effekt av ländernas tilltagande och redan djupgående integrering i EU-ländernas ekonomi. Detta gäller särskilt länderna i . Ländernas ekonomiska tillväxt och handelsmönstrens utveckling visar att den ekonomiska omvandlingen kommit långt. Både importen och exporten är relativt sett mer betydelsefull för dessa länder än för nuvarande EU-länder. Det är därför orimligt att EU å ena sidan bedriver omfattande stödprogram för att stödja ländernas ekonomiska utveckling, som EU å andra sidan inte ger dem fullt marknadstillträde och kan hota med antidumpningsåtgärder. EU:s återstående handelshinder, särskilt vad gäller jordbruks- och tekoprodukter och stål, bör därför avvecklas. Antidumpningsåtgärder måste också avskaffas. Min fråga till utrikesministern är: Vad avser ministern göra för att EU ska avveckla återstående hinder för handeln med kandidatländerna?
fr · GO111387 · 2001-06-13 00:00:00 — Fråga 2000/01:1387 av () till utrikesminister om EU:s samverkan med närområden En förutsättning för den fria rörligheten inom EU är att medlemsstaterna genom ett ordentligt gränsskydd kan skydda sig mot brottslighet, smuggling och illegal invandring. Byggandet av yttre gränsskydd måste dock ske med hänsyn till att människors traditionella kontakter, handel och rörlighet inte får inskränkas på ett orimligt sätt. Ett helt byggs genom vardagliga kontakter och utbyte mellan människor. Människor måste också efter EU-utvidgningen kunna besöka varandra över gränsen, turista i varandras länder, bedriva småskalig handel och behålla alla de kontakter som funnits där fram till utvidgningen. EU kommer snart att omfatta flera baltiska stater, som har ekonomiskt utbyte med och med varandra. Den spontana ekonomiska integrationen mellan EU och närområdet måste då kunna fortgå. Ett exempel ger , som gränsar bl.a. till kandidatländerna och . Det är viktigt att samarbetet utvecklas mellan och , respektive . När och blir EU-medlemmar måste deras öppna handel med kunna fortsätta. Min fråga till utrikesministern är därför: Vad avser ministern göra för att säkerställa att den spontana ekonomiska integrationen mellan EU-länder och närområden som ska kunna fortgå efter utvidgningen?
fr · GO111388 · 2001-06-13 00:00:00 — Fråga 2000/01:1388 av () till utrikesminister om EU-kritiska tidningar har regeringen lagt sig vinn om att upprätthålla en dialog med landets EU-kritiker. Detta är bra och uppskattas av den EU-kritiska rörelsen. Men inför toppmötet har det blivit problem med pressackrediteringen av företrädarna för EU-kritiska tidningar. ut ur EU och Insikt (utges av Centernej till EU) har ansökt om pressackreditering till i . Dessa tidningar har kommit ut i fyra respektive . UD svarar inte. När de ringer och begär skriftligt besked nekas de det. När de mejlar blir svaret att de kan ringa ett nummer där ingen svarar eller att de är upptagna inför toppmötet. Jag anser det vara viktigt att UD inte blandar ihop seriösa EU-kritiker med aggressiva demonstranter, som inte ens är EU-kritiker. Jag anser också att UD:s hantering av ackrediteringen bör stå i överensstämmelse med regeringens uttalade öppenhet gentemot den EU-kritiska rörelsen. UD:s agerande kan tolkas som rädsla för att ge skriftligt besked i frågan. Vad avser utrikesministern att vidta för åtgärder för att även seriösa EU-kritiska tidningar ska bli ackrediterade på rimliga villkor?
fr · GO111389 · 2001-06-13 00:00:00 — Fråga 2000/01:1389 av () till justitieminister om ökat antal anmälda våldtäkter , , offentliggjorde statistiken över polisanmälda brott . Statistiken visar att antalet polisanmälda våldtäkter har ökat. 1707 våldtäkter anmäldes 1995, anmäldes 2024. Rapporten visar att endast fyra av tio våldtäkter upp. Mörkertalet är stort. Enligt BRÅ kommer endast av alla begångna våldsbrott till polisens kännedom. Om inte fler våldtäkter upp kan offrens tilltro till det svenska rättsväsendet undergrävas. senaste undersökning "Slagen dam" visar att en av tio anmälde inte det sexuella våldet på grund av skamkänslorna. Hälften av kvinnorna anmälde inte brottet eftersom de såg det som "obetydligt". Jag vill därför veta vad justitieminister avser att göra för att fler våldtäkter ska upp.
fr · GO111390 · 2001-06-13 00:00:00 — Fråga 2000/01:1390 av () till statsrådet om asylsökande från "säkra länder" för medborgerliga fri- och rättigheter har behandlat den svenska asylpolitiken gällande asylsökande från s.k. säkra länder med utgångspunkt från ett fall där en amerikansk medborgare sökt asyl i . Bakgrunden är också såväl uttalanden från och , "kommer att fortsätta behandla asylansökningar oavsett varifrån de kommer", samt "Begreppet säkert land får inte användas som ett automatiskt hinder för asylprocess". Slutsatsen är att såväl som åsidosatt detta i bedömningen av det aktuella fallet. Man har avslagit ansökan utan föregående noggrann prövning. riktar nu flera uppmaningar till den , bl.a. att undersöka om ansökningen är behandlad i enlighet med EU:s och UNHCR:s slutsatser samt den svenska lagstiftningen. Jag vill därför fråga invandrarministern: Vilka åtgärder avser ministern vidta för att säkra att även asylansökningar från "säkra länder" får en individuell och noggrann prövning?