ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
frs · GP12347 · 2001-12-11 00:00:00 — Svar på frågorna 2001/02:347 och 349 om postservice i glesbygden och har frågat näringsministern vilka åtgärder han avser att vidta för att snabbt utvärdera lantbrevbärarservicens omfattning och utveckling. Frågan är ställd mot bakgrund av de förändringar som sker inom Posten AB:s servicenät. Arbetsfördelningen inom är sådan att det är jag som ska svara på frågan. Staten ansvarar för att det ska finnas en posttjänst av god kvalitet i hela landet. Genom tillståndsvillkor åligger det att tillhandahålla postservice i hela landet utom under omständigheter eller geografiska förhållanden som bedömer utgör skäl för undantag. Indragningar av inlämnings- och utlämningsställen som berör fler än en användare och vilka inte ett godtagbart alternativ anvisas ska godkännas av . utformar postservicen på lokal nivå i samråd med kunderna och med beaktande av den utdelningspolicy som har funnits . Till detta kommer att ska genom upphandling tillgodose funktionshindrades behov av särskilda posttjänster. Det kan innebära att denna grupp är berättigade till utsträckt lantbrevbärarservice oaktat att bostadens belägenhet inte uppfyller utdelningspolicyns krav. Utöver de åligganden som har beträffande den samhällsomfattande posttjänsten står det fritt att erbjuda tilläggstjänster mot särskild avgift. Regeringen anser det vara självklart att postservicen i landet ska upprätthållas och vara tillgänglig för alla. har därför i uppdrag att tillse att fullgör sina åligganden när det gäller tillhandahållandet av den rikstäckande postservicen. Om dessa inte skulle uppfyllas rapporterar till regeringen som då bedömer om det finns anledning att vidta åtgärder.
frs · GP12348 · 2001-12-13 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:348 om auktoriserade tolkar och översättare i asylärenden har frågat mig vilka åtgärder jag avser vidta för att stärka rättssäkerheten i asylärenden genom att rätten till auktoriserad tolk och översättare garanteras. Regeringen verkar för att rättssäkerheten i myndigheternas beslutsfattande stärks och att kvaliteten i asylprocessen ska hålla en hög standard, varvid kvalificerad tolkning och översättning är ett viktigt element. Utlänningsmyndigheterna ställer i sina avtal med tolkförmedlingar krav på att auktoriserade tolkar och översättare ska anlitas i första hand. Tillgången på främst auktoriserade tolkar är dock begränsad och det kan ibland vara svårt att få auktoriserade tolkar på alla de språk som efterfrågas. Myndigheterna kan då tvingas att använda sig av en icke-auktoriserad tolk för att överhuvudtaget kunna fullgöra en asylutredning. En undersökning som gjorts av ett av regionkontor visar att auktoriserade tolkar använts vid ungefär hälften av tolktimmarna i asylärendena. Jag förutsätter att utlänningsmyndigheterna följer förvaltningslagens föreskrifter om att svenska myndigheter vid behov bör anlita tolk och översättare på adekvat kompetensnivå, i första hand auktoriserade tolkar.
frs · GP12349 · 2001-12-11 00:00:00 — Svar på frågorna 2001/02:347 och 349 om postservice i glesbygden och har frågat näringsministern vilka åtgärder han avser att vidta för att snabbt utvärdera lantbrevbärarservicens omfattning och utveckling. Frågan är ställd mot bakgrund av de förändringar som sker inom Posten AB:s servicenät. Arbetsfördelningen inom är sådan att det är jag som ska svara på frågan. Staten ansvarar för att det ska finnas en posttjänst av god kvalitet i hela landet. Genom tillståndsvillkor åligger det att tillhandahålla postservice i hela landet utom under omständigheter eller geografiska förhållanden som bedömer utgör skäl för undantag. Indragningar av inlämnings- och utlämningsställen som berör fler än en användare och vilka inte ett godtagbart alternativ anvisas ska godkännas av . utformar postservicen på lokal nivå i samråd med kunderna och med beaktande av den utdelningspolicy som har funnits . Till detta kommer att ska genom upphandling tillgodose funktionshindrades behov av särskilda posttjänster. Det kan innebära att denna grupp är berättigade till utsträckt lantbrevbärarservice oaktat att bostadens belägenhet inte uppfyller utdelningspolicyns krav. Utöver de åligganden som har beträffande den samhällsomfattande posttjänsten står det fritt att erbjuda tilläggstjänster mot särskild avgift. Regeringen anser det vara självklart att postservicen i landet ska upprätthållas och vara tillgänglig för alla. har därför i uppdrag att tillse att fullgör sina åligganden när det gäller tillhandahållandet av den rikstäckande postservicen. Om dessa inte skulle uppfyllas rapporterar till regeringen som då bedömer om det finns anledning att vidta åtgärder.
frs · GP12350 · 2001-12-12 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:350 om kommunala och fristående skolor har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att säkerställa att kommunala skolor inte gynnas framför fristående skolor, utan att de olika skolformerna behandlas lika av regeringen. bereds i ett förslag om en temporär ekonomisk förstärkning för kommuner och landsting för att öka deras möjligheter att tidigarelägga anställningar. Detaljutformningen är inte klar ännu, men givetvis är avsikten att utformningen ska bli sådan att förslaget inte kommer att innebära hinder för konkurrensen eller strida mot EU:s lagstiftning.
frs · GP12351 · 2001-12-12 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:351 om CSN har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att CSN ska leva upp till kraven på snabb och effektiv handläggning. besvarade jag en skriftlig fråga av med liknande innehåll. Mitt svar blir därför i huvudsak samma som . Jag ser mycket allvarligt på de rapporter som inkommit om (). Regeringen har i regleringsbrevet bl.a. satt som mål för CSN att myndighetens service till allmänheten ska förbättras genom ökad tillgänglighet och att handläggningstiderna ska kortas. Jag konstaterar, liksom , att många studerande fick vänta på beslut om studiestöd. Handläggningstiden har i ett stort antal fall varit betydligt längre än de som CSN har som mål för behandling av ett ärende. Det har också , , inledningsvis varit svårt att komma i kontakt med myndigheten. Det är givetvis inte acceptabelt. som jag är kritisk till den situation som uppstått denna höst, är jag övertygad om att CSN har en förmåga att förändra situationen. Inom CSN:s huvudsakliga verksamhetsgren, tilldelning och återbetalning av studiestöd, har myndigheten ett stort kunnande. Myndigheten fattar beslut i över en miljon ärenden. Andelen komplexa ärenden har dessutom ökat bl.a. på grund av att andelen vuxenstuderande har ökat. Verksamheten vid servicecentret i som påbörjades är ett led i ett långsiktigt arbete för att utveckla myndigheten och förbättra dess service till de studerande. Satsningen har lett till en avsevärd förbättring av telefontillgängligheten, inte minst genom att telefontiden är utökad till full kontorstid. avlastas handläggare inom CSN så att handläggningstiderna kan kortas. Effekten av dessa insatser har redan kunnat skönjas, även om det ännu är för tidigt att dra några mer långtgående slutsatser. Jag vill understryka att jag kontinuerligt har följt och uppmärksamt kommer att följa utvecklingen av CSN:s service till de studerande.
frs · GP12352 · 2001-12-12 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:352 om familjerådslag har frågat mig hur regeringen avser att återkomma till med anledning av tillkännagivandet om familjerådslag eller annan arbetsmodell (bet. 2000/01:SoU7). Precis som säger så ökar antalet barn som placeras utanför det egna hemmet. Detta är något som oroar mig och jag har därför, som tidigare aviserats, för avsikt att närmare utreda orsakerna till denna ökning. Syftet är ju att så långt det är möjligt låta barnet bo kvar i det egna hemmet och erbjuda hjälp- och stödinsatser på hemmaplan. I utformning och beslut kring alla sådana insatser är familjerådslag och andra liknande modeller viktiga verktyg för att inventera, mobilisera och stödja barnets sociala nätverk. Regeringen avser att redogöra för barnpolitiken i en särskild skrivelse till . I detta sammanhang kommer den efterfrågade redovisningen att ske.
frs · GP12353 · 2001-12-12 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:353 om barn och tinnitus frågar vad jag avser att göra för att komma till rätta med problemen med tinnitus hos barn. Frågan om höga ljudnivåer kommer att behandlas i den proposition om folkhälsomål som regeringen har för avsikt att lägga fram för .
frs · GP12354 · 2001-12-13 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:354 om kränkning av mänskliga rättigheter i har frågat mig om jag avser att för den vietnamesiska regeringen påtala att kränkningarna av religionsfriheten i är oacceptabla. Jag håller med om att det fortfarande finns betydande problem i rörande respekten av de mänskliga rättigheterna. Det finns stora begränsningar i yttrande-, press- och organisationsfrihet. Även religionsfriheten, som frågan gäller, är ännu inte säkerställd. som det går att konstatera att brister finns kvar, går det också att skönja vissa framsteg och tecken på att utvecklingen går åt rätt håll. har anslutit sig till flertalet konventioner om mänskliga rättigheter och blev invalt till kommissionen för mänskliga rättigheter. har visat upp en mer tillmötesgående attityd att diskutera MR-relaterade frågor. Det är viktigt att vi på svensk sida utnyttjar denna situation och även fortsättningsvis aktivt verkar för ökad respekt av de mänskliga rättigheterna i , eftersom det återstår mycket att göra. för en kontinuerlig dialog med där vi lyfter fram bristen på respekt för mänskliga rättigheter. Besöksutbytet har varit omfattande, varvid det har funnits många tillfällen för regeringen att uttrycka ståndpunkt. När jag själv besökte 9@10 augusti var mänskliga rättigheter och demokrati ett huvudtema som jag tog upp i samtliga mina möten. Ett av mina budskap var att omvärlden förväntar sig en utveckling på MR- och demokratiområdet, eftersom denna process inte hållit jämna steg med den ekonomiska liberaliseringen. Ett annat exempel är besöket av den vietnamesiske biträdande premiärministern som avlutades bara , då hans svenska värd, vice statsministern , betonade hur stor vikt fäster vid en positiv MR- och demokratiutveckling i . I utvecklingssamarbete med är främjandet av de mänskliga rättigheterna en hörnsten. har en rad insatser inletts av direkt relevans för den långsiktiga utvecklingen av MR-situationen. Vi anordnar utbildningar om de internationella för centrala beslutsfattare. Tanken är att ökad kunskap om dessa konventioner kan främja de mänskliga rättigheterna, exempelvis religionsfrihet. Vi stödjer också reformeringen av rättsväsendet genom utbildningsprogram i folkrätt, rättsutbildning och mänskliga rättigheter. Seminarier för åklagare och lokala polischefer har anordnats där de får diskutera MR-perspektivet på sitt arbete. Det civila samhället ges stöd direkt och genom svenska frivilligorganisationer som . arbetar även aktivt inom EU rörande MR-dialogen. Under EU-ordförandeskap hölls flera möten med då aktuella MR-frågor diskuterades, bland annat religionsfrihet. Vid det senaste Joint Commission mötet , gjordes speciella uttalanden av ordförandeskapet om just mänskliga rättigheter, som enligt avtalet mellan ska utgöra grunden för samarbetet. Även på givarmötet som hölls i 7@8 december var budskapet från EU att MR-situationen måste förbättras. kommer givetvis fortsättningsvis att påtala vikten av en positiv utveckling på MR-området i våra kontakter med , både bilateralt och genom EU.
frs · GP12355 · 2001-12-13 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:355 om prostituerade som egenföretagare har frågat mig vilka åtgärder jag avser vidta för att förtydliga att prostitution inte ska anses som egenföretagande. Frågan ställs mot bakgrund av ett avgjort mål i . Målet rör frågan om några prostituerade kvinnor från och , som bedriver sin verksamhet i , ska ha rätt till uppehållstillstånd där enligt bestämmelser i associeringsavtal mellan och respektive . Efter en analys av domen, är det min uppfattning att domen inte påverkar möjligheter att fortsätta föra en aktiv politik för att bekämpa prostitution. Däremot är domen i förhållande till närmast en logisk konsekvens av deras tillåtande förhållningssätt till prostitution. kommer att kunna fortsätta att motverka inte bara prostitution där svenskar är inblandade utan också prostitution som utövas här av antingen EU-medborgare eller medborgare från sådana ansökarländer som omfattas av associeringsavtal. I linje med detta resonemang skulle en ansökan om att få komma till för att bedriva prostitution som egenföretagare eller som anställd kunna avslås med motiveringen att köp av sexuella tjänster och koppleri inte är accepterad i . Om någon har rest in i och bedriver prostitution här kan också vederbörande avlägsnas ur landet. Avslutningsvis vill jag upplysa om att det är kommissionen som tagit fram ett förslag till direktiv om villkor för tredjelandmedborgares inresa och vistelse i syfte att bedriva verksamhet som anställd eller egenföretagare. Förslaget har ännu inte börjat behandlas i rådet men den svenska positionen i det fall frågan om prostitution aktualiseras är att aktivt motsätta oss att detta kommer att omfattas av direktivet.
frs · GP12356 · 2001-12-11 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:356 om moms har frågat konsumentministern om vilka åtgärder ministern vidtar för att momssänkningar som motiveras med att de ska ge positiva effekter på konsumentpriserna verkligen kommer konsumenterna till del. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på frågan. I sin fråga tar som ett exempel upp den sänkning av mervärdesskattesatsen på personbefordran som genomfördes . Jag vill påpeka att motivet för denna skattesänkning inte primärt var att ge positiva effekter på konsumentpriset. Motivet var i stället att balansera effekterna för kollektivtrafiken av den föreslagna höjningen av dieselskatten (budgetpropositionen , prop. 2000/01:01, volym 1, s. 235). Den fråga som tagit upp är dock mycket viktig. Enligt min uppfattning bör en skattesänkning som motiveras av att den ska ge lägre konsumentpriser följas upp. Ett exempel på en mervärdesskattesänkning där genomslaget på konsumentpriset är mycket viktigt för regeringen är förslaget om sänkt mervärdesskatt på böcker och tidskrifter m.m. (prop. 2001/02:45). I propositionen föreslår regeringen att mervärdesskatten på bl.a. böcker och tidskrifter ska sänkas från . Eftersom regeringen vill säkerställa att mervärdesskattesänkningen får fullt och bestående genomslag i det pris som konsumenterna betalar har regeringen för avsikt att tillsätta en kommission med uppdrag att följa och granska prisutvecklingen efter .
frs · GP12357 · 2001-12-12 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:357 om språkets betydelse i en demokrati har frågat mig om jag inom mitt uppdrag ämnar bidra till ett språkbruk som ökar tilltron till de demokratiska institutionerna i . Det som föranlett frågan är enligt frågeställaren ett pressmeddelande från i vilket jag kommenterar de borgerliga partiernas och beslut att lämna en lagrådsremiss med förslag till en lag om indelning i län. Jag beklagar om formuleringarna i pressmeddelandet väckt förstämning och olust. Mitt sätt att ge uttryck för regeringens uppfattning har sin grund i det faktum att jag engagerat mig i den uppmärksammade frågan om Hebys läns- och landstingstillhörighet. När det stod klart att det fanns så starka skäl mot ett länsbyte att regeringen inte kunde bifalla kommunens ansökan redovisade jag utförligt regeringens skäl för detta beslut. De boende i fick därmed ett tydligt och klart besked. Det som skett är att bostadsutskottets majoritet i form av ett initiativärende och utan att följa normala förfaranden för beredning har hastat fram ett illa genomtänkt förslag. Lagrådet ansåg sig inte kunna tillstyrka förslaget, bl.a. därför att utskottet inte hade klargjort konsekvenserna av att kommunen till följd av förslaget kunde komma att tillhöra län men . Hela hanteringen av ärendet i utskottet är djupt olycklig, inte minst på grund av att den har väckt orealistiska förhoppningar hos den del av befolkningen i som vill ha en ändrad läns- och landstingstillhörighet . Mot denna bakgrund skulle jag vilja återknyta till fråga om hur vi kan öka tilltron till de demokratiska institutionerna. En grundläggande förutsättning för detta är enligt min uppfattning att vi som verkar inom de demokratiska institutionerna visar respekt för de medborgare vi företräder genom att hantera ärenden som påverkar deras vardag på ett noggrant och genomtänkt sätt. Det innebär bl.a. att besluten föregås av att behövliga upplysningar och yttranden inhämtas. Vidare bör den konstitutionella ansvarsuppdelning som råder mellan lagstiftande och lagtillämpande verksamhet respekteras. Det sätt på vilket bostadsutskottets majoritet valt att hantera Hebyfrågan anser jag inte främjar tilltron till de demokratiska institutionerna.
frs · GP12358 · 2001-12-13 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:358 om lånemöjligheter för småföretagare i glesbygd har frågat finansminister om det har gjorts någon analys av vad förslaget om ändringar i förmånsrättsordningen får för konsekvenser för små företag, särskilt i glesbygd. Arbetet inom regeringen är så fördelat att frågan ska besvaras av mig. avser de lagförslag om nya förmånsrättsregler som bereds inom . En proposition kommer att läggas fram för senast . Till grund för arbetet ligger de överväganden och förslag som den parlamentariskt tillsatta presenterar i betänkandet Nya förmånsrättsregler (SOU 1999:1). Kommittén analyserar förslagens regionalpolitiska konsekvenser för små företag och andra företag. Kommittén gör bedömningen att de föreslagna ändringarna kommer att underlätta rekonstruktioner av företag i ekonomisk kris och inte nämnvärt försvåra för andra företag att få de krediter som krävs. De föreslagna lagändringarna får, enligt kommittén, inga negativa regionalpolitiska konsekvenser. I betänkandet finns alltså en sådan analys som efterfrågar. Vid den fortsatta beredningen kommer därutöver en analys att göras enligt förordningen (1998:1820) om särskild konsekvensanalys av reglers effekter för små företags villkor.
frs · GP12359 · 2001-12-12 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:359 om hyresgästernas besittningsskydd har frågat mig om vilka åtgärder som jag avser att vidta för att se över lagstiftningen så att besittningsskyddet för den enskilde hyresgästen tryggas. Frågan tar sikte på ett inslag som sände och som handlade om en fastighetsägare som i samband med en renovering sade upp sina hyresgäster i påstått syfte att kunna ombilda fastigheten till en bostadsrättsfastighet. Enligt hyreslagen har en hyresgäst ett s.k. direkt besittningsskydd. Det innebär att om hyresgästen sägs upp har hyresgästen rätt att få avtalet förlängt. Endast om det föreligger någon s.k. besittningsbrytande grund saknar hyresgästen rätt till förlängning. I hyreslagen finns särskilda bestämmelser som ska trygga hyresgästens intressen om han eller hon sägs upp. Om hyresgästen sägs upp och det föreligger tvist om förlängning av avtalet är uppsägningen sålunda utan verkan, om inte hyresvärden senast efter hyrestidens utgång hänskjuter tvisten till hyresnämnden eller hyresgästen ändå flyttat senast vid hyrestidens utgång. I 46 § hyreslagen anges de besittningsbrytande grunderna. En av dessa tar sikte på den situationen att hyresvärden ska genomföra en större ombyggnad. Hyresgästens besittningsskydd kan då brytas. Enligt den praxis som har utbildats måste hyresvärden, för att besittningsskyddet ska brytas, erbjuda hyresgästen en evakueringslägenhet under ombyggnaden och rätt att därefter återflytta eller en godtagbar ersättningslägenhet. Vidare krävs i praxis att hyresvärden står för de flyttkostnader m.m. som uppkommer för hyresgästen. Bestämmelserna om uppsägning av hyresavtal vid större ombyggnad har varit föremål för överväganden av hyreslagstiftningsutredning. Utredningen kom fram till att bestämmelserna inte bör ändras. Samtliga remissinstanser som yttrade sig redovisade samma uppfattning som utredningen och regeringen gjorde samma bedömning. Jag anser mot bakgrund av det anförda att hyresgäster har ett bra besittningsskydd. Däremot finns det anledning att se över vissa frågor som rör ombildning från hyresrätt till bostadsrätt. Ett sådant arbete har inletts inom .
frs · GP12360 · 2001-12-11 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:360 om regler för övningskörning har frågat mig vilka åtgärder jag tänker vidta när det gäller femårsregeln för handledare vid privat övningskörning. Bakgrunden till frågan är körkortslagens krav att handledare vid privat övningskörning ska ha obrutet innehav av körkort för fordon av det slag som övningskörningen avser. Detta innebär att den som har fått tillbaka sitt körkort efter en återkallelse inte kan godkännas som handledare förrän . Som frågeställaren påpekar kan detta av de berörda upplevas som en oväntad och långtgående konsekvens. I samband med den översyn av körkortslagen som just pågår inom kommer även bestämmelserna om handledare för privat övningskörning att ses över.
frs · GP12361 · 2001-12-12 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:361 om minröjningssamarbete har frågat mig om jag avser att ta något initiativ för att stärka det nordiska samarbetet inom både civil humanitär minröjning och inom militär minröjning. För att underlätta samordningen av både de nationella och de internationella satsningarna inom minröjningsområdet har det pågått ett arbete för att skapa en allmän inriktning och tydliga mål för agerande inom detta område. Arbetet har initierats av Försvarsdepartementet under en särskild minkoordinator som håller på med att utarbeta en policy för agerande inom minområdet, såväl på land som till sjöss. Arbetet sker i nära samråd med övriga berörda aktörer. Syftet med policyn är att ge riktlinjer för verksamhet inom minområdet, redovisa och förklara den inställning avseende minfrågorna samt att samordna de nationella aktörernas insatser. Som en del av den svenska minpolicyn kommer tydligare övergripande mål för det internationella samarbetet att definieras, bl.a. så att den internationella minröjningsverksamheten samordnas på ett bättre sätt i syfte att uppnå ett mer effektivt utnyttjande av regelverk samt tillgängliga resurser inom områden som forskning, utbildning och materielutveckling. För svenskt vidkommande är riktlinjen ett aktivt deltagande inom olika FN-organ, EU och PFP, men även att en svensk minkoordinator medverkar i samarbetet med övriga nordiska minkoordinatorer samt svensk medverkan i och stöd till (). Sammanfattningsvis vill jag påstå att regeringen genom dessa initiativ på ett systematiskt sätt bidrar till att stärka det internationella samarbetet, inte minst det nordiska.
frs · GP12362 · 2001-12-12 00:00:00 — Svar på frågorna 2001/02:362 om förslag om minkar och 380 om pälsfarmare har frågat mig om jag, som det står i budgetpropositionen , avser att se över reglerna för burhållning av mink och återkomma med förslag till förbättringar . har frågat mig om jag är beredd att omgående initiera ett oberoende forskaruppdrag som studerar den försämrade arbetssituationen med där tillhörande hälsoproblem för sysselsatta inom pälsdjursnäringen. Eftersom dessa frågor båda berör pälsdjursnäringen har jag valt att besvara dem i ett sammanhang. Jag har även svarat på en fråga (2001/02:280) om pälsdjursuppfödning. frågade mig om och i så fall när jag kommer att lägga en proposition om förbud mot pälsdjursuppfödning i . Jag framhöll i svaret att jag gläder mig åt att den socialdemokratiska kongressen har ställt sig bakom en motion med innebörden att pälsdjursuppfödningen i landet successivt ska avvecklas. I svaret redogör jag vidare för min syn på frågan och vilka åtgärder jag avser att vidta. Innan jag slutligen kan ta ställning till hur en avveckling av den nuvarande pälsdjursuppfödningen kan ske är det nödvändigt att regeringen har tillräcklig information om vilka konsekvenser, ekonomiska och andra, ett förbud kommer att få. Jag avser därför att ge i uppdrag att utreda detta. Professor från har i en skrivelse till påtalat de problem som pälsfarmare riskerar att drabbas av bl.a. i samband med en avveckling av näringen. Jag tycker det är viktigt att även dessa aspekter blir belysta. Jag kommer därför att i samband med det ovan nämnda uppdraget att överlämna professor skrivelse till så att även dessa aspekter blir ordentligt utredda.