ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
frs · GO121379 · 2001-06-25 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:1379 om utformningen av producentansvaret har frågat mig om jag avser att medverka till ett förändrat, mätbart producentansvar som står i relation till vad den enskilde producenten faktiskt producerar och i de fall där detta inte är möjligt införande av pantsystem. Producentansvar har funnits i den svenska lagstiftningen. beslutade regeringen om direktiv för en bred översyn av producentansvaret. utsågs som särskild utredare. Enligt direktiven ska utredaren genomföra en bred översyn av såväl de miljörelaterade som de samhällsekonomiska effekterna av det införda producentansvaret inom produktområdena förpackningar, returpapper, däck och bilar, med fokus på förpackningsområdet, undersöka konsumenternas möjlighet till och faktiska deltagande i systemet, följa upp de frivilliga åtagandena för kontorspapper samt bygg- och rivningsavfall samt bedöma effekterna av dessa åtaganden, undersöka om ytterligare varugrupper skulle kunna omfattas av producentansvar samt lämna förslag tillsådana varugrupper, utvärdera retur- och pantsystemen för aluminiumburkar, PET-flaskor samt returförpackningar av glas för öl och läsk. Utredaren ska även lämna förslag till hur systemen för uttjänta produkter bör utformas och utreda och lämna förslag till hur åtgärder och initiativ för att garantera producentansvarets fullföljande och funktion skulle kunna utformas. Utredaren ska enligt tilläggsdirektiv redovisa sitt uppdrag . är viktig, men jag har inte för avsikt att föregripa utredningens kommande förslag. Först efter det att betänkandet har remissbehandlats kan regeringen ta ställning till förslagen.
frs · GO121380 · 2001-06-28 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:1380 om bilvrak m.m. i naturen har frågat mig vilka åtgärder jag är beredd att vidta mot bilvrak m.m. som lämnas i naturen. Jag kan inte uttala mig om det enskilda fall som har tagit upp. Emellertid är det givetvis oacceptabelt att skrotbilar och annat avfall dumpas i naturen. Regleringen på miljöområdet innebär bl.a. att kommuner eller producenter ska se till att avfall samlas in och tas om hand på ett från miljösynpunkt godtagbart sätt. Sålunda gäller bl.a. att producenterna ska ta hand om och bekosta skrotning av uttjänta bilar som har registrerats eller . Producentansvar gäller även för förpackningar, returpapper, däck samt elektriska och elektroniska produkter. Enligt lagen ansvarar producenten för att tillhandahålla insamlingsställen under det att konsumenten ansvarar för att lämna in sina uttjänta produkter vid dessa insamlingsställen. Reglerna om producentansvar är sålunda ägnade att motverka problem av det slag har pekat på. Vad särskilt gäller bilar har regeringen dessutom tagit initiativ till sådana ändringar i reglerna om bilskrotning att problemen med bilvrak i naturen bör kunna minska avsevärt. Dessa initiativ innebär bl.a. att skrotningspremier utgår även för bilar som har avregistrerats på grund av att bedömt att bilen inte längre existerar. Vidare har regeringen beslutat om kraftigt höjda skrotningspremier från . Jag kan också nämna att har lämnat ett förslag om att underlätta flyttning av fordon från bl.a. privat mark. Förslaget har remissbehandlats och bereds i . Om gällande regler inte följs, har rättsväsendet givetvis ett ansvar. Det är en uppgift för polisen att utreda om brott har begåtts. inrättade Riksåklagaren i samverkan med en flexibel organisation för bekämpning av brotten mot den yttre miljön. Åklagare och poliser med specialistkompetens ska handlägga miljöbrottsärenden. För att dessa befattningshavare i ökad utsträckning ska kunna inrikta sig på omfattande och kvalificerad miljöbrottslighet krävs dock att även andra åklagare och poliser kan handlägga enklare brott mot miljön på ett effektivt sätt. Regeringens satsning har skapat förutsättningar för en mer kraftfull bekämpning av samtliga miljöbrott. Polis- och åklagarväsendet prioriterar kampen mot miljöbrott och myndigheterna har visat goda resultat . Jag avser att noga följa den fortsatta utvecklingen av miljöbrottsbekämpningen. För att bekämpa det problem som tar upp används alltså såväl ansvarsregler och ekonomiska incitament som en effektivare brottsbekämpning.
frs · GO121381 · 2001-06-25 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:1381 om har frågat vad näringsministern avser att göra för att enskilda näringsidkare inte ska drabbas ekonomiskt av de stora avspärrningarna i samband med i . Arbetet inom regeringen är fördelat så att det är jag som ska svara på frågan. Det allmänna måste i olika sammanhang göra avspärrningar för att samhället ska fungera och för att enskilda ska skyddas utan att staten för den skull blir ersättningsskyldig. Om det finns risk för allvarliga störningar av den allmänna ordningen eller säkerheten, får polismyndigheten med stöd av 24 § polislagen förbjuda tillträde till visst område eller utrymme. råder det knappast några tvivel om att det var nödvändigt att göra avspärrningar i samband med toppmötet i för att upprätthålla den allmänna ordningen och säkerheten. Det är också tydligt att de ekonomiska skadorna för många näringsidkare hade kunnat bli ännu större om avspärrningarna inte gjorts. Som är inne på ger varken skadeståndslagen eller annan lag någon generell rätt till ersättning för ekonomiska skador till följd av polisavspärrningar. Däremot kan ersättning betalas enligt skadeståndslagen om den ekonomiska skadan har vållats genom fel eller försummelse vid myndighetsutövning. Frågan om att införa ett strikt ersättningsansvar, dvs. oberoende av fel eller försummelser, vid polisiära avspärrningar övervägdes av den parlamentariska kommittén för översyn av det allmännas skadeståndsansvar (se betänkandet SOU 1993:55 s. 230 f.). Kommittén bestämde sig för att inte lägga fram något lagförslag i saken. Justitiekanslern har därefter i en skrivelse till regeringen aktualiserat frågan igen. Frågan bereds, och det är för tidigt att uttala sig om vad övervägandena kan leda till.
frs · GO121382 · 2001-06-25 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:1382 om arbete mot diskriminering har frågat statsrådet om hon är beredd att verka för att undertecknar protokoll nr 12 till konvention om skydd för mänskliga rättigheter och grundläggande friheter. Arbetet inom regeringen är så fördelat att frågan ska besvaras av mig. Jag delar helt åsikt att det är angeläget att aktivt bidrar till arbetet med att bekämpa olika former av diskriminering såväl i som i andra delar av världen. Regeringen är djupt engagerad i det arbetet. Ett exempel på att regeringen tar frågor om diskriminering på allvar är de direktiv som har lämnats till den utredning som har att utreda ett utvidgat skydd mot diskriminering. Under har det pågått ett arbete inom i syfte att utvidga tillämpningsområdet för det nuvarande diskrimineringsförbudet i artikel 14 i till att gälla även rättigheter som inte omfattas av konventionen. Detta arbete avslutades med antagandet av ett tilläggsprotokoll till konventionen, tilläggsprotokoll nr 12, rörande skydd mot diskriminering. I det förhandlingsarbete som lett fram till antagandet av tilläggsprotokoll nr 12 till har deltagit aktivt. Från svensk sida har dock ifrågasatts om ett tilläggsprotokoll av detta slag är rätt metod för att komma till rätta med de slag av diskriminering som vi alla vill bekämpa. Det finns flera skäl för detta. Ett skäl är att det kommer att ta innan praxis har utvecklats så mycket att man kan dra några slutsatser om tilläggsprotokollets praktiska innebörd. Ytterligare ett problem är att tilläggsprotokoll nr 12, med den utformning det till slut fick, kan komma att medföra att en stat kan komma att hållas ansvarig för brott mot de mänskliga rättigheterna på grund av vad som hänt i den enskildes förhållande till tredje man, t.ex. en hyresvärd eller en restaurangägare. Även om alltså var ense med övriga medlemsstater när det gällde behovet av ett nytt instrument mot diskriminering är således kritiskt till den form och det innehåll som tilläggsprotokollet slutligen fick. Det har därför varken undertecknats eller ratificerats av . När tilläggsprotokollet öppnades för undertecknande undertecknades det av 25 av de 41 medlemsstaterna i . Förutom avstod även bl.a. , , , och från att underteckna tilläggsprotokollet. Tilläggsprotokollet har ännu inte trätt i kraft. Ett separat instrument, t.ex. en konvention, hade kunnat innehålla mer detaljerade bestämmelser med sikte på att bekämpa diskriminering inom sådana samhällsområden, exempelvis arbetsmarknaden, där förekomsten av diskriminering kan vara särskilt allvarlig. Ett sådant instrument skulle ha fått effekt så snart det hade ratificerats och trätt i kraft. Men som det nu blev, ett tilläggsprotokoll innehållande att allmänt diskrimineringsförbud, kommer det att dröja länge @ troligen @ innan har avgjort så många enskilda klagomål att det är någorlunda klart vad diskrimineringsförbudet innebär i praktiken. Svaret på frågan är alltså nej, jag är inte beredd att verka för att undertecknar tilläggsprotokoll nr 12 till .
frs · GO121384 · 2001-06-21 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:1384 om policy för minor har frågat mig om jag avser ta några initiativ till att påskynda arbetet med att ta fram ett dokument som beskriver svensk minpolicy. Det är riktigt som påpekar att ett policydokument som beskriver svenskt engagemang på minområdet ännu inte antagits. Utarbetandet av ett sådant dokument är dock i full gång. Detta arbete leds av den minsamordnare i Försvarsdepartementet som utsetts att företräda i det nordiska samarbetet på minområdet och sker i nära samråd med och andra berörda departement och myndigheter, t.ex. Försvarsmakten, Sida och . Policydokument lägger fast riktlinjer och mål för fortsatt svenskt agerande och samordning på minröjningsområdet såväl till lands som till sjöss, det svenska bistånd som går till mininsatser, det svenska agerandet i olika internationella sammanhang m.m. Policyn är tänkt att fungera som ett övergripande styrinstrument som på ett tydligt sätt anger hur bör agera för att bidra till att lösa det globala minproblemet. Min förhoppning är att policydokumentet kan presenteras för regeringen tidigt . Jag skulle vilja passa på att också säga några ord om arbetet med minfrågor inom EU . som ordförande har EU bl.a. antagit en förordning om gemenskapens åtgärder mot antipersonella minor i utvecklingsländer. Förordningen samlar de olika instrument som finns för gemenskapens minpolitik under ett och samma "tak". Den syftar också till att effektivisera insatserna på minområdet, öka insynen i dessa insatser och förbättra samordningen och samarbetet med övriga internationella aktörer, exempelvis FN. EU har också ökat sin interna samordning i minfrågor under det svenska ordförandeskapet, bl.a. inför de internationella konferenserna om som förbjuder antipersonella minor, och konventionen om vissa konventionella vapen (CCW). Särskilt vad gäller den sistnämnda konventionen har bidragit till att EU numera samordnar sina positioner på ett sätt som inte skedde . Detta bidrar till att EU:s agerande kan få större genomslagskraft och att EU nu har större möjlighet att påverka och spela en viktig roll i de internationella förhandlingar som äger rum .
frs · GO121385 · 2001-06-25 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:1385 om samverkan mellan kvinnoorganisationer har frågat mig hur jag avser att verka för att kvinnoorganisationer, NGO:er, väljs ut att representera vid internationella konferenser framöver. Samverkansforum för kvinnor i @ SAMS @ bildades med syfte att verka som samordningsorgan för de svenska kvinnoorganisationerna i deras internationella verksamheter. Regeringen stödde initialt med för att bygga upp verksamheten. SAMS har därefter beviljats för att inom organisationen och bland organisationsföreträdarna öka kunskaperna om internationellt jämställdhetsarbete och utveckla kontakterna med nordiska, europeiska och internationella organisationer och nätverk inom jämställdhetsområdet. Syftet var då även att utveckla verksamheten med IT-teknik. beviljades SAMS bl.a. för förberedelser och aktiviteter under det svenska ordförandeskapet i EU. SAMS medlemsorganisationer beviljas bidrag från det anslag som funnits som stöd för kvinnoorganisationernas verksamhet. tillsattes en särskild utredare med uppdrag att se över statsbidraget stöd till kvinnoorganisationerna. Utredaren presenterade sedan slutbetänkandet Statligt stöd till kvinnoorganisationer och jämställdhetsarbete (SOU 2000:18). Betänkandet har varit ute på remiss och bereds inom . Inom ramen för detta arbete ses även frågan om huruvida s.k. paraplyorganisationer, till skillnad från , ska kunna erhålla bidrag för central verksamhet. Enligt det beslut som tagit i samband med budgeten för kan de anslag som jag som jämställdhetsminister har till mitt förfogande användas för åtgärder och projekt m.m. som syftar till att främja jämställdhet mellan kvinnor och män. Enligt detta beslut kan jämställdhetsministern inte bevilja medel för att finansiera föreningars eller förbunds ordinarie verksamhet. hävdar att utan SAMS uppstår problem med information och urval till representation. Det finns former för urval till representation vid internationella konferenser utan hjälp av paraplyorganisationer. Det förekommer ofta i regeringens arbete. Jag anser dock att SAMS fyller en viktig uppgift och har för avsikt att stödja organisationen på samma sätt som tidigare om de presenterar en projektansökan som uppfyller kraven för det anslag som jag har ansvar för. har ingen sådan ansökan inkommit till departementet.
frs · GO121387 · 2001-06-21 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:1387 om EU:s samverkan med närområden har frågat mig vad jag avser göra för att säkerställa att den spontana ekonomiska integrationen mellan EU-länder och närområden som ska kunna fortgå efter utvidgningen. Först vill jag framhålla att regelverket för numera ingår i regelverket för EU-medlemskap. Det betyder alltså att alla stater som vill bli medlemmar i också måste förplikta sig att följa regler och bestämmelser. Det område som specifikt tas upp i frågan, , kommer i många avseenden att bli närmast unikt: Efter utvidgningen kommer , som ju är en del av , att ligga som en enklav, skilt från övriga och på landsidan omgivet av EU-medlemmarna och . Under den svenska ordförandeskapsperioden har blivit föremål för en utförlig behandling från EU:s sida. Detta har bl.a. skett inom ramen för den nordliga dimensionen. Kommissionen presenterade ett särskilt meddelande om , ett meddelande som också tar upp frågan om rörlighet över gränserna och harmonisering av standarder och tekniska regler med EU. EU har också inlett en dialog med om olika aspekter på situation i ljuset av den förestående utvidgningen. Bara för drygt sedan, , antog allmänna rådet också särskilda slutsatser om : Rådet underströk bl.a. att frågan om personers rörlighet måste behandlas inom ramen för utvidgningsprocessen och med beaktande av och bilaterala förbindelser med . Rådet uppmanade vidare till en fortsatt diskussion för att identifiera praktiska åtgärder för att underlätta gränsnära trafik och transit för och för att utröna möjligheterna att utnyttja de specialarrangemang som regelverket kan tänkas tillåta. Kommissionen fick också i uppdrag att rapportera tillbaka till rådet om de framsteg som uppnåtts i Kaliningradfrågan inom ramen för EU:s samarbete med och närliggande länder.
frs · GO121388 · 2001-06-21 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:1388 om EU-kritiska tidningar Mot bakgrund av att representanter för nyhetsbrevet ut ur EU och Insikt (utgivet av Centernej till EU) fått avslag på sina ackrediteringsansökningar till Europeiska rådets möte i har till mig ställt en fråga om ackreditering av EU-kritiska tidningar till Europeiska rådets möte i . Villkor för medieackreditering är generellt ett presskort eller intyg från chefredaktör/redaktionschef av vilket ska framgå att den sökande har ett uppdrag att för nyhetsföretagets räkning rapportera från mötet. De aktuella personer från nyhetsbrevet ut ur EU och Insikt som ansökt om men inte beviljats ackreditering till Europeiska rådets möte har saknat presskort och intyg från nyhetsföretaget. De har även uppgivit att deras medverkan som skribenter i nyhetsbevakningen endast sker . De har sålunda inte uppfyllt de formella kriterierna för ackreditering. En journalist för Insikt med giltigt presskort har erhållit ackreditering. Till Europeiska rådets möte samt toppmötet EU@USA har 2 993 personer ansökt om medieackreditering. Samtliga journalister som inom stipulerad tid ansökt om ackreditering och beviljats sådan har erhållit skriftligt besked om detta. Telefonlinjerna till medieackrediteringen har dagarna före och under mötena varit hårt belastade, som personalen har handlagt löpande ackrediteringsärenden, vilket medfört väntetider. Skriftliga svar på avslag på ackrediteringsansökan har inte kunnat utfärdas . 2 092 svenska och utländska journalister deltog i och arbetade i mediecentret under toppmötet i . Jag kan försäkra att UD:s hantering av medieackrediteringen självfallet har stått i överensstämmelse med regeringens uttalade öppenhet gentemot den EU-kritiska rörelsen. Enskilda journalisters eller mediers inställning till EU har givetvis inte haft någon som helst betydelse för ackreditering.
frs · GO121391 · 2001-06-25 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:1391 om företagsflytt har frågat mig vilka åtgärder jag är beredd att vidta för att svenska företag ska uppleva som ett attraktivt land att placera sina huvudkontor i. Jag har noterat att det återigen har förts en debatt om de svenska företagens flytt av sina huvudkontor till utlandet och om detta beror på skattesystemets konstruktion eller nivåerna på de svenska skatterna eller både-och. Jag tycker att denna debatt är onyanserad och i senaste årsrapport redovisas en undersökning där de verkställande direktörerna i de största företagen har intervjuats om betydelsen av huvudkontorens placering. Av undersökningen framgår att flyttning av huvudkontoren till 90@95 % sammanhänger med förvärv och fusioner av företag i utlandet. Koncernledningen har då som regel blivit mer internationell och den kompetens som efterfrågas finns lättare tillgänglig från platser som och . En global expansion är en förutsättning för att de stora företagen ska kunna behålla sin konkurrenskraft på världsmarknaden. Undersökningen visar även att det inte finns skäl att tro att det med någon slags automatik innebär att huvudkontorens eventuella flytt drar med sig andra strategiska verksamheter, som t.ex. forskning och utveckling. Tvärtom visar t.ex. exemplet med att forskningsverksamheten utökats i efter det man flyttat sitt huvudkontor och att man har planer på att ytterligare satsa på forskningen i . I de stora multinationella företagens nätverk handlar det om att förlägga olika verksamheter där förutsättningarna är mest gynnsamma. Slutsatsen i undersökning är således att varken bolagsskatten eller beskattning av privatpersoner är det primära skälet till att företag flyttar sina huvudkontor. Svenska löner och skatter kan i vissa fall vara ett hinder att rekrytera vissa experter och nyckelpersoner, därför har regeringen infört en särskild expertskatt som innebär att utländska experter har en reducerad skatt. Denna s.k. expertskatt har blivit betydligt mer uppskattad av näringslivet än vad regeringen förutsåg i sin prognos. Som ett svar på frågan tror jag dock att det bästa regeringen kan göra för att inte bara få företag att stanna i utan att även locka internationella företag att etablera sig i , är att så långt som möjlig skapa en internationellt konkurrenskraftig och dynamisk miljö för företag att utvecklas och växa i. Vi kan konstatera att utöver en gynnsam miljö för läkemedelsföretag har även blivit en spjutspetsnation när det gäller IT-frågor och världens ledande IT- och dataföretag etablerar sig i för att utveckla nästa generations mobila kommunikationslösningar, även om deras huvudkontor inte har flyttat hit.
frs · GO121392 · 2001-06-19 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:1392 om hälso- och sjukvård i har fråga mig om vad jag avser att vidta för åtgärder så att inte norrlänningar ska drabbas av längre väntetider för hälso- och sjukvård än övriga svenskar. Jag har månad besvarat sex frågor med liknande innehåll (2000/01:1124, 2000/01:1195, 2000/01:1196, 2000/01:1204, 2000/01:1238, 2000/01:1351). Jag ber att i huvudsak få hänvisa till mina svar på dessa frågor. Som framgår av tidigare svar var ambition att samtliga landsting skulle ta ställnig till rekommendationen så att den skulle kunna börja gälla . Jag har erfarit att processen har fördröjts i några landsting. Min avsikt är att avvakta samtliga landstings ställningstaganden.
frs · GO121393 · 2001-06-27 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:1393 om solceller i skolorna har anfört att man i flera länder försöker integrera skolans verksamhet med intresset för ny teknik på ett mycket praktiskt sätt. Detta gäller främst inom energiområdet @ och främst solcellsutvecklingen. Han har därvid frågat om jag avser att studera hur man i t.ex. arbetar med att låta elever, bl.a. via dator, följa tekniken och se hur el kan genereras via solceller på skoltaken. Jag delar självklart engagemang när det gäller att eleverna får en bra undervisning om hur vi kan hushålla med resurser. Därför har jag bl.a. medverkat till att de nya kursplanerna för fått en ny utformning. För ämnet naturvetenskap gäller t.ex. att det ska bidra till samhällets strävan att skapa hållbar utveckling och utveckla omsorg om natur och människor. Utbildning i ämnet syftar även till ett förhållningssätt till kunskaps- och åsiktsbildning, som står i samklang med naturvetenskapens och demokratins gemensamma ideal om öppenhet, respekt för systematiska undersökningar och välgrundade argument. Det finns en tydlig ansvarfördelning mellan stat och kommun. Det direkta ansvaret för genomförandet av utbildningen i skolan ligger hos skolhuvudmännen dvs. i huvudsak kommunerna. Samarbete mellan lärarna på en skola och med andra yrkeskategorier, i detta fall inom energiområdet, är en förutsättning för att eleverna ska få en bra undervisning och goda kunskaper. Genom regeringens initiativ har flera nationella resurscentrum inom det naturvetenskapliga området bildats, t.ex. i teknik och fysik. Dessa genomför betydelsefulla insatser för att stimulera undervisningen och för kompetensutveckling av lärare. Inom ramen för det s.k. Baltic 21-samarbetet mellan pågår en kartläggning av undervisningen för hållbar utveckling på alla nivåer i utbildningssystemet i regionen. I det sammanhanget kommer goda utbildningsexempel att tas fram och en rapport om läget ska läggas fram för utbildningsministrarna i Baltic 21-länderna vid ett möte . Jag räknar med att det inom ramen för detta samarbete även kommer att presenteras aktiviteter i skolan, som har anknytning till energiområdet. Jag vill även nämna att det inom ramen för skolans undervisning i olika ämnen tas upp hur olika förnyelsebara energikällor fungerar och används, t.ex. syftar bl.a. fysikämnet till förståelse av hur samhällets energiförsörjning fungerar och tillgodoses. Solceller och dess användning har varit ett naturligt inslag i skolans fysikundervisning. tar upp ett exempel på hur man kan använda en praktisk tillämpning av ny teknik som en del i undervisningen. Genom att IT används i allt högre utsträckning i de svenska skolorna kommer möjligheterna för eleverna att via Internet följa internationell utveckling även inom detta område att öka.
frs · GO121394 · 2001-06-19 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:1394 om information om narkotika har fråga mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att säkerställa en fortsatt utgivning av Boken om droger. Boken om droger har, som anger, distribuerats till alla föräldrar med barn i årskurs 8. är det som ansvarat för utgivningen. Ledningen för har dock bedömt att Boken om droger inte längre bör ges ut av institutet med hänvisning till nya roll. () har i kontakter med framfört önskemål om att få överta material och utgivningsrätten till boken eftersom man anser att det är ett viktigt material. FMN har därefter inkommit med en ansökan till för att kunna trycka, distribuera och marknadsföra boken . Ansökan bereds inom och jag har för avsikt att återkomma direkt till FMN i denna fråga.