ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
frs · GO121585 · 2001-08-28 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:1585 om en oberoende granskning av polisens agerande vid har frågat om jag avser att verka för att en oberoende granskning av polisens agerande vid i kommer till stånd. Det är av central betydelse i varje demokratiskt samhälle att enskilda personer har möjligheter att fritt kunna uttrycka sina åsikter vid demonstrationer. Att den allmänna ordningen och säkerheten kan upprätthållas vid sådana tillfällen är avgörande för att värna demonstrationsfriheten och enskildas rättstrygghet. Det är polisen som har denna viktiga och grundläggande uppgift. För att kunna fullgöra den har polisen getts en rad befogenheter, bl.a. en laglig rätt att använda våld som en yttersta utväg för att kunna genomföra ett ingripande. Det våld och den omfattande förstörelse som riktades mot samhället i under är i högsta grad oroväckande och ett mycket allvarligt hot mot demokratin och ordningen i samhället. Våldet kom att riktas mot demokratiska företrädares möjligheter att träffas och det hindrade enskilda från att demonstrera i en fredlig omgivning. Regeringen ser mycket allvarligt på det inträffade och det är bl.a. därför som den tillkallade en särskild kommitté med uppgift att kartlägga och analysera händelserna i samband med Göteborgsmötet. Kommittén ska bl.a. undersöka tillgången till polisresurser och utrustning och hur polispersonalen förberetts inför mötet. Samarbetet med andra myndigheter, användningen av underrättelseinformation och dialogen med politiska grupper och opinionsgrupper ska också studeras. Kommittén är naturligtvis fri att uttala sig om polisinsatsens genomförande i stort och också om ansvaret för genomförandet. Kommittén kan överväga alla frågor som är motiverade med anledning av uppdraget. Kommittén ska utifrån sin kartläggning undersöka om det finns behov av att förändra polisens arbetssätt eller lagstiftningen för att förbättra polisens möjligheter att förebygga och bekämpa allvarliga ordningsstörningar. Samtliga riksdagspartier har beretts tillfälle att lämna synpunkter på kommittédirektiven. Till ordförande i kommittén har utsetts förre statsministern . I kommittén ingår landshövdingen , regeringsrådet och förre ordföranden i för ungdomsorganisationer . Kommittén har till förfogande ett kansli. föreligger anmälningar mot polisens agerande där det påstås att polisen begått brott eller på annat sätt agerat felaktigt. Dessa prövas nu av åklagare och i den lagreglerade ordning som garanterar enskilda en opartisk och rättssäker prövning. Jag är övertygad om att bl.a. den nu tillkallade kommitténs arbete och den rättsliga prövning som pågår hos åklagare och domstolar kommer att ge oss viktig och värdefull kunskap om oroligheterna i så att liknande händelser i största möjliga utsträckning kan undvikas .
frs · GO121587 · 2001-08-30 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:1587 om avvisning av familj till olika länder har frågat mig på vilket sätt jag avser verka för att förhindra att familjer splittras genom att dess medlemmar avvisas till olika länder. Bakgrunden till frågan är ett exempel som nämner där har hävdat att en familj kan återförenas efter avvisningen. Som känner till är jag som statsråd förhindrad att kommentera enskilda asylärenden och hur de handlagts hos utlänningsmyndigheterna. Jag känner inte heller till det ärende som syftar på i sin fråga. Utlänningslagen reglerar inte särskilt frågan hur verkställighet av avvisningsbeslut beträffande familjer ska ske. Utlänningsmyndigheterna, dvs. och , har möjlighet att särskilt förordna om formerna för en verkställighet. Så som den nu aktuella frågan är formulerad kan man få uppfattningen att familjer regelmässigt splittras genom att avvisning sker till olika länder. Detta är emellertid inte fallet. Enligt den praxis som myndigheterna följer ska familjer inte splittras vid en avvisning. Respekten för mänskliga rättigheter måste vara en ledstjärna i utlänningsmyndigheternas arbete. I 1 kap. 1 § andra stycket utlänningslagen stadgas bl.a. att myndigheterna särskilt har att beakta barnets bästa. Bestämmelsen infördes och har sin grund i . Jag utgår från att och i sina bedömningar gör noggranna avvägningar utifrån detta stadgande.
frs · GO121588 · 2001-08-22 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:1588 om kärleksfulla och harmoniska äktenskap Skånberg har frågat socialministern vilka åtgärder han är beredd att vidta för att harmoniska äktenskap och kärleksfulla hem ej ska kunna betraktas som nackdelar vid ansökan om adoption. Arbetsfördelningen inom regeringen är sådan att det är jag som ska besvara frågan. Jag har som statsråd inte rätt att kommentera det enskilda fallet. Principiellt vill jag säga att lagstiftningen på området har som huvudsyfte att en adoption ska vara till barnets bästa. I det ligger naturligtvis att det ska vara ett gott hem barnet kommer till. I adoptionsprocessen ingår att kommunens socialnämnd ska göra en bedömning om det aktuella hemmet motsvarar rimliga fordringar på ett adoptivhem. Som underlag för bedömningen har socialnämnden en hemutredning, i regel gjord av i kommunen. Kommunens beslut kan överklagas till länsrätt och sedan vidare förvaltningsdomstolsvägen. Gällande lagstiftning lämnar relativt liten vägledning för dessa bedömningar. Skälet till detta är givetvis att det är svårt att ange kriterier för ett gott föräldraskap. Bedömningarna måste i allt väsentligt överlämnas till myndigheter och domstolar. Det faktum att beslut kan överklagas till domstol är givetvis en garanti för en rättssäker behandling. Det är dock viktigt att socialförvaltningar, socialnämnder och domstolar får stöd för sin verksamhet i form av utbildning, handledning och diskussion. Inte minst är det viktigt att diskutera vad ett gott föräldraskap innefattar. Jag avser att tillsätta en utredning om adoptionsfrågor, där ett av uppdragen kommer att vara just hur ett sådant stöd kan utformas.
frs · GO121589 · 2001-08-29 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:1589 om Systembolaget och folkhälsan har frågat mig om vilka åtgärder jag avser vidta för att Systembolaget även ska kunna fullgöra sitt folkhälsopolitiska uppdrag och utgöra en viktig del av en restriktiv alkoholpolitik? Systembolaget innehar i ensamrätten till detaljhandel med spritdrycker, vin och starköl. Denna ensamrätt har ett socialpolitiskt syfte att begränsa alkoholens tillgänglighet. Denna begränsning kommer till stånd genom att bolaget dels har kontroll över butiksetableringar och öppettider, dels ser till att alkoholdrycker inte lämnas ut till personer som är eller är märkbart påverkade eller då det finns anledning anta att varan är avsedd att olovligen tillhandahållas någon. Utifrån detta socialpolitiska uppdrag, som bolaget fullgör på ett föredömligt sätt, ska bolagets verksamhet naturligtvis också bedrivas ekonomiskt effektivt. Enligt uppgifter från Systembolaget avser bolaget inte framöver minska antalet varor i sitt totala sortiment. Systembolaget kommer även i fortsättningen att erbjuda alla i landet ett av världens största sortiment av starköl, vin och spritdrycker. Det som diskuteras inom bolaget är att förändra distributionen av sortimentet så att denna sker så rationellt och effektivt som möjligt och ger en bättre och mer lokalt anpassad service . För att erbjuda ökad service tillkommer också fler butiker med självbetjäning. Detta är åtgärder som enligt min mening ytterligare ökar Systembolagets service och legitimitet.
frs · GO121590 · 2001-08-30 00:00:00 — Svar på frågorna 2000/01:1590 om homosexuellas situation i och 1591 om homosexuella i har frågat mig vilka åtgärder jag avser vidta mot med anledning av att en grupp män arresterats och åtalats på grund av sin sexuella läggning och har frågat hur jag avser agera mot länder där homosexualitet är straffbart. Jag har valt att besvara frågorna samlat. Den är av den bestämda uppfattningen att diskriminering och bestraffning av människor på grund av deras sexuella läggning står i strid mot den grundläggande principen om alla människors lika värde och rättigheter. Varje individ har, enligt vår mening, rätt att ge uttryck för sin läggning, i den mån detta inte skadar andra. Rätten till privatliv liksom yttrandefriheten finns fastlagd bl.a. i FN:s allmänna förklaring om de mänskliga rättigheterna, i den afrikanska stadgan om mänskliga och folkens rättigheter och i den internationella konventionen om medborgerliga och politiska rättigheter som bl.a. undertecknat. Som ordförande för tog jag upp frågan om de arresterade männen med utrikesminister. UD har även i andra sammanhang berört frågan med företrädare för . fortsätter att följa frågan både vad gäller det konkreta fallet och utvecklingen på ett generellt plan såväl i som i andra länder.
frs · GO121591 · 2001-08-30 00:00:00 — Svar på frågorna 2000/01:1590 om homosexuellas situation i och 1591 om homosexuella i har frågat mig vilka åtgärder jag avser vidta mot med anledning av att en grupp män arresterats och åtalats på grund av sin sexuella läggning och har frågat hur jag avser agera mot länder där homosexualitet är straffbart. Jag har valt att besvara frågorna samlat. Den är av den bestämda uppfattningen att diskriminering och bestraffning av människor på grund av deras sexuella läggning står i strid mot den grundläggande principen om alla människors lika värde och rättigheter. Varje individ har, enligt vår mening, rätt att ge uttryck för sin läggning, i den mån detta inte skadar andra. Rätten till privatliv liksom yttrandefriheten finns fastlagd bl.a. i FN:s allmänna förklaring om de mänskliga rättigheterna, i den afrikanska stadgan om mänskliga och folkens rättigheter och i den internationella konventionen om medborgerliga och politiska rättigheter som bl.a. undertecknat. Som ordförande för tog jag upp frågan om de arresterade männen med utrikesminister. UD har även i andra sammanhang berört frågan med företrädare för . fortsätter att följa frågan både vad gäller det konkreta fallet och utvecklingen på ett generellt plan såväl i som i andra länder.
frs · GO121592 · 2001-08-30 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:1592 om flyktingsituationen i har frågat justitieministern vilka åtgärder regeringen avser vidta för att en snar förbättring av situationen i ska ske. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på frågan. anger att det skulle föreligga flera problem i som bl.a. relaterar till att andelen personer med utländsk härkomst som vistas på orten är relativt stor i förhållande till antalet invånare. Att det finns många med utländsk härkomst i är en naturlig följd av att lokaliserat en anläggning för mottagande av asylsökande där. Jag utgår från att tillsammans med kommunen och lokalbefolkningen i övrigt gör sitt yttersta för att förebygga eventuella problem som kan uppkomma härvidlag. bidrar å andra sidan till ökad sysselsättning samt ger underlag för och ställer krav på en god service i kommunen. Jag kan i detta sammanhang erinra om att kommuner där lagt ned anläggningar i mångt och mycket beklagat detta. fråga berör dock, enligt min mening, huvudsakligen vilka åtgärder regeringen avser vidta för att minska handläggningstiderna vid utlänningsmyndigheterna. För många asylsökande innebär väntetiden på beslut i asylärendet att leva i en svår situation. Regeringen verkar därför för att effektiviteten i myndigheternas beslutsfattande ökar, vilket bör innebära förkortade handläggningstider. Korta handläggningstider leder till minskade kostnader i asyl- och flyktingmottagandet samt gynnar den sökande som slipper leva i osäkerhet . Detta får dock inte ske på bekostnad av rättssäkerheten i handläggningen. Därutöver behövs ett väl fungerande mottagande där den asylsökande bemöts med respekt för sin integritet och förmåga att vilja ta ansvar för sig själv och sin familj. Regeringen har såväl innevarande som föregående år ökat och förvaltningsanslag. Detta har bidragit till såväl kortare handläggningstider vid utlänningsmyndigheterna som kortare vistelsetider i mottagandesystem. Den totala genomsnittliga handläggningstiden för grundärenden var , vilket var färre än året innan. var den genomsnittliga vistelsetiden för att ha minskat till . Vid mottagningsenheten i är den genomsnittliga vistelsetiden , dvs. något under riksgenomsnittet. I budgetpropositionen aviserade regeringen att inträde i skulle kunna medföra ett ökat antal asylsökande. Inströmningen av asylsökande har ökat jämfört med , delvis som en följd av . Den ökade inströmningen kan ge konsekvenser både på utlänningsmyndigheternas handläggningstider och vistelsetiderna i mottagandesystem. Regeringen kommer att analysera vilka konsekvenser den ökade inströmningen får på handläggningstiderna hos utlänningsmyndigheterna och i övrigt på utgiftsområdet för att bedöma behov av åtgärder.
frs · GO121593 · 2001-08-30 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:1593 om Sidas stöd till minröjningsprojekt har frågat mig om jag avser ta initiativ till att Sida ska prioritera stöd till minröjningsprojekt så att ges finansiella möjligheter att utnyttja sin minröjningskapacitet. Sida bidrog med sammanlagt till humanitär minröjning, vilket gjorde till den då tredje största givaren i världen. Humanitär minröjning omfattar, utöver minröjning, även upplysning och utbildningsinsatser, kartläggning av problemet samt omhändertagande och återanpassning av minoffer. Därutöver tillkommer förstöring av minlager vilket ej hanteras av Sida. Det svenska stödet har fluktuerat och någon minskning planeras inte. bereds stöd till fortsatta insatser i Bosnien och nya insatser i . resurser kan komma att användas i den senare insatsen. Behoven av humanitär minröjning runtom i världen är som påpekar fortsatt mycket omfattande och de resurser som finns måste samordnas och utnyttjas effektivt. Efter 1990-talets kraftiga ökning av stödet till humanitär minröjning har regeringen bett Sida inkomma med en redogörelse för erfarenheter av samt förslag till riktlinjer för fortsatt svenskt stöd till humanitär minröjning. Sida inkom med en interimistisk rapport i avvaktan på den slutgiltiga redogörelsen som beräknas vara regeringen tillhanda . Sida anlitade för detta ändamål särskild expertis i form av en heltidstjänst som koordinator för minfrågor. pågår dessutom ett övergripande arbete med att ta fram riktlinjer för fortsatta verksamhet på minområdet. Sidas kommande rapport avseende humanitär minröjning kommer att utgöra ett bidrag till detta övergripande policydokument. Erfarenheterna har påvisat att framtida agerande avseende humanitär minröjning i ökad grad måste präglas av flexibilitet och insikt i specifika sammanhang. Det gäller kunskap om mindrabbade områden, metoder, genomförande aktörer, verksamheter etc. Den kompetens har byggt upp har visat sig vara mycket värdefull, både i FN-ledda och bilaterala insatser. Det finns ett fortsatt intresse för tjänster från FN:s sida, något som jag välkomnar och som visar att har en konkurrenskraftig kapacitet på minområdet. Regeringen beslutade om i stöd till FN:s särskilda fond för mininsatser. Via denna fond finansieras bl.a. uppbyggnad av lokal kapacitet i mindrabbade länder. Svensk expertis kan komma att efterfrågas också inom ramen för dessa insatser. Under svenskt ordförandeskap i EU antogs kommissionens förslag till nya förordningar som reglerar gemenskapens åtgärder mot antipersonella landminor. Syftet med förordningarna har bl.a. varit att skapa en samordnad politik för gemenskapen på minområdet. Till förordningarna knöts en budget på för de kommande sex åren. Därmed finns utökade möjligheter för att i insatser finansierade genom dessa avsatta medel bistå med sin kompetens på minområdet. är fortsatt en betydande finansiär, både av FN:s arbete med mininsatser och av enskilda organisationers insatser. Jag ser också att kommer att spela en fortsatt viktig roll på minområdet.
frs · GO121594 · 2001-08-31 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:1594 om åtgärdsprogram mot mobbning har frågat vilka åtgärder jag avser att vidta för att säkerställa att svenska skolor ges kunskap om forskningsbaserade åtgärdsprogram mot mobbning. I sin fråga hänvisar till professor forskning om mobbning och det åtgärdsprogram han utarbetat. I har en genomgång av de olika metoder som används genomförts. Efter en granskning kan skolorna få stöd för att arbeta med ett antal olika metoder, en av dessa är åtgärdsprogram. är knuten till i men eftersom han bedrivit forskning i och även inbjuder till kurser här så finns det många skolor som använder sig av hans program. Det är regering och riksdag som sätter upp målen för skolväsendet. Den nu gällande lagstiftningen är mycket tydlig på vilket ansvar skolan har. markeras skyldigheten att motverka kränkande behandling och mobbning både i skollagen och i läroplanen för det obligatoriska skolväsendet m.m. Där föreskrivs att den som verkar i skolan aktivt ska motverka alla former av kränkande behandling som mobbning och rasistiska beteenden. Rektor har enligt läroplanen ansvar för att ett handlingsprogram mot kränkande behandling upprättas. Kommunen, rektor och alla som arbetar i skolan har sedan frihet att avgöra hur man vill arbeta. Det är de professionella i skolan som tillsammans med elever och föräldrar har den kompetens och bakgrundskunskap som behövs för att bestämma hur man vill arbeta för att nå målen. som är tillsynsmyndighet kommer att i en dialog med kommunerna följa upp hur de arbetar. Att centralt rekommendera ett specifikt arbetssätt är inte förenligt med en målstyrd organisation. Det värdegrundsarbete som pågått inbegriper arbetet för allas lika värde och mänskliga rättigheter mot kränkande behandling. För att stärka kommunernas och skolornas arbete med värdegrundsfrågor har regeringen satsat för att höja, fördjupa och bredda den vetenskapliga kunskapsbasen samt för att öka spridningen av kunskaper inom de tvärvetenskapliga områdena demokrati, mänskliga rättigheter och värdegrund. i samverkan med samt får projektmedel för detta ändamål. Inom Nationellt Centrum Värdegrund-Livsvetenskap vid pågår en kartläggning av skolornas och kommunernas utvecklings- och forskningsverksamhet inom värdegrundsområdet. Ett område som har visat sig vara prioriterat är etik- och moralfrågor samt projekt om kränkande behandling. Värdegrundscentrumet kommer att genomföra regionala seminarier för att stärka erfarenhetsutbyte och underlätta nätverksbyggande. För att uppmärksamma och driva på kommunernas och skolornas arbete mot kränkande behandling och mobbning har jag även tagit initiativ till en kampanj mot mobbning, Tillsammans, som kommer att pågå och och som startar . Huvuduppgiften är att synliggöra de möjligheter som finns att förhindra mobbning och att samordna de insatser som redan görs från olika håll. Projektet ska hjälpa skolvärlden att hitta det stöd som behövs för ett aktivt arbete mot mobbning. Alla goda krafter @ organisationer, föreningar, förbund, enskilda personer, forskare, författare och skolor @ är välkomna att delta i Tillsammans.
frs · GO121597 · 2001-08-31 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:1597 om funktionshindrades möjligheter att antas till riksgymnasier har frågat vad jag ämnar vidta för att hjälpa de elever som inte kom in på riksgymnasiet. Det är min och regeringens bestämda uppfattning att alla barn och ungdomar har rätt till likvärdiga villkor för en utbildning av god kvalitet. För att få en bra utbildning måste alla få det stöd som behövs för att uppnå utbildningens mål. Funktionshindrade elever måste ges extra stöd av samhället så att utbildningen utgår från elevernas förutsättningar och behov. När det gäller intagning till Rh-anpassad utbildning detta år följer jag utvecklingen noga. Jag har träffat representanter för och Ungdomar och jag har begärt redogörelse från få en fullständig bild av intagningen till Rh-anpassad utbildning. Jag har tagit del av beslut och jag har haft och har kontakt med generaldirektören för . Personalen vid har kontaktat aktuella elevers hemkommuner för att se hur man på bästa sätt kan lösa deras utbildningssituation. Jag får kontinuerlig information från om detta arbete. Hemkommunerna är skyldiga att erbjuda gymnasieutbildning för alla ungdomar efter . De funktionshindrade eleverna bör därför vara kända av hemkommunerna och en planering för dessa elever bör ha kunnat ske . Inom är det vanligt med samordnade regionala utbildningsinsatser för elever med funktionshinder. Det betyder att en kommun anordnar utbildning som i stor utsträckning även ges elever från andra kommuner. Statsbidrag till sådana insatser ges enligt förordningen (1991:391) om statsbidrag till särskilda insatser på skolområdet. På samma sätt och med motsvarande bidrag kan regionala samordnade utbildningsinsatser anordnas för gymnasieelever som inte antagits till Rh-gymnaisum och där hemkommunen anser sig inte kunna ge adekvat utbildning inom ramen för individuellt program i sin gymnasieskola. har statsbidrag enligt ovan nämnda förordning begärts endast för grundskolenivån. En lösning för de nu aktuella eleverna kan således vara att någon/några kommuner åtar sig att anordna sådana regionala insatser. En annan lösning kan vara att hemkommunerna avtalar med de kommuner som har Rh-gymnasium att genomföra utbildning inom ramen för individuellt program. arbetar bl.a. med dessa alternativ. Jag avser att, om det behövs, föreslå regeringen en ändring av årets regleringsbrev så att statsbidrag kan utgå för sådana utbildningsinsatser för dessa elever i samma omfattning som om eleverna intagits på Rh-anpassad utbildning. Jag vill också i sammanhanget säga att bestämmelserna om behörighet till Rh-gymnasierna kommer att ändras inför nästa intagning så att de inte ska kunna tolkas så strikt som gjort .
frs · GO121598 · 2001-08-30 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:1598 om medlemsländernas skulder till FN har frågat mig vad avser göra för att söka påverka de länder som inte uppfyller sina förpliktelser mot FN att erlägga sina avgifter. och EU har konsekvent understrukit vikten av att medlemsländerna betalar sina avgifter till FN. Det är nödvändigt att säkerställa en sund finansiell bas för FN:s olika åtaganden. Det krävs också för att upprätthålla förtroendet för organisationen bland dess medlemsländer. Det åligger medlemsländerna att , till fullo och villkorslöst betala sina avgifter till FN. Generalförsamlingen nådde enighet om en ny bidragsskala, med ett tak på av budgeten som högsta avgift för ett enskilt land. Den nya skalan har fördelat finansieringen jämnare mellan medlemsländerna och minskar därmed beroendet av som den största enskilda bidragsnationen. I och med denna överenskommelse åtog sig att betala av sin skuld till FN . Beslutet var ett välkommet steg i det nödvändiga reformarbete som inletts. Det är därför med oro och frustration jag noterar debatten i den amerikanska kongressen om att @ i strid med detta löfte @ återigen hålla inne de utlovade medlemsavgifterna. Jag har gång på gång till representanter för den amerikanska administrationen, både på nationell basis och genom ordförandeskap i EU, framfört vikten av att betalar sin skuld. Regeringen ämnar även i fortsättningen, bilateralt och tillsammans med övriga EU-medlemsländer verka för ovillkorlig betalning av medlemsavgifterna till FN.