frs · GO12707 · 2001-02-21 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:707 om omfördelningspolitiken har frågat socialministern om vilka åtgärder han ämnar vidta för att sänka skatter och marginaleffekter för lågavlönade. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på frågan. För regeringen är den svenska välfärdsmodellen grundläggande. Skatten är ett sätt att finansiera välfärdssamhället och dess åtaganden, som vi gemensamt beslutat om. Genom fördelningspolitiken förs resurser över mellan olika inkomstgrupper. Tanken bakom fördelningspolitiken är att alla ska ha samma rätt och möjlighet till vård, utbildning och social trygghet. På så sätt utjämnas livsvillkoren mellan t.ex. friska och sjuka eller unga och gamla. Behov, inte ekonomiska förhållanden ska avgöra omsorgsnivå. Det finns en bred politisk enighet om dessa högt satta mål för en jämn fördelning av den ekonomiska välfärden och ett bra skydd för ekonomiskt utsatta. Regeringen är väl medveten om att ensamstående föräldrar är en utsatt grupp. I de fördelningspolitiska bilagorna till budgetpropositionen och vårpropositionen har det ekonomiska läget för olika grupper redovisats vid upprepade tillfällen. Regeringen har i många sammanhang lyft fram betydelsen av en konsekvent arbetslinje. Ett problem i detta sammanhang är de kombinerade effekterna av bidrags- och skattesystem som gör att många låg- och medelinkomsttagare har höga kombinerade marginaleffekter. har på förslag från regeringen beslutat om ett antal åtgärder som sänker skatten för dessa grupper och minskar marginaleffekterna. Kompensationen av egenavgifterna, höjningen av grundavdraget och införandet av maxtaxa i barnomsorgen är några exempel på sådana åtgärder. Dessutom har en utredning tillsatts som studerar hur marginaleffekterna kan minskas i olika bidragssystem. Flera reformer har dessutom genomförts som särskilt syftar till att förbättra situationen för barnfamiljer. Som exempel kan nämnas höjningen av barnbidraget, samt att barn till arbetssökande ges rätt till förskoleverksamhet från . I den familjeutredning som lägger sitt förslag kommer barnfamiljers ekonomiska situation att belysas mer utförligt. I en jämförande studie av inkomstfördelning och ekonomisk fattigdom utförd av konstateras att bland medlemsländerna har en liten inkomstspridning och en låg andel ekonomiskt svaga. Andelen ensamföräldrar liksom andelen barn som lever i familjer med svag ekonomi är näst lägst efter . Oavsett standarden i ett internationellt perspektiv är regeringen medveten om att åtgärder behöver vidtagas för ensamma föräldrar. Regeringens arbete för tillväxt och rättvisa lägger tyngdpunkten på aktiva och långsiktiga åtgärder. Det långsiktiga arbetet för att minska marginaleffekterna och ta bort fattigdomsfällor fortsätter. Skatten för alla förvärvsarbetande har sänkts genom den inkomstskattereform som genomförts i två etapper. Den innebär fullt utbyggd att skattereduktion ges för den allmänna pensionsavgiften som betalas för finansiering av den inkomstgrundande ålderspensionen. slopas avdragsrätten för avgiften. Skiktgränsen för statlig inkomstskatt har också höjts. Dessa åtgärder sänker marginalskatten för låg- och medelinkomsttagare och har en positiv fördelningsprofil. Ytterligare åtgärder inom skatteområdet riktade till speciella inkomstgrupper är inte aktuella.