ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · GO111684 · 2001-09-12 00:00:00 — Fråga 2000/01:1684 av () till jordbruksminister om lokaliseringen av den nya djurskyddsmyndigheten Enligt riksdagsbeslut ska en ny djurskyddsmyndighet inrättas. Regeringen ska avgöra lokaliseringen av denna myndighet. Enligt regionalpolitiska beslut ska varje ny myndighets lokalisering prövas ur ett regionalpolitiskt perspektiv. Enligt arbetsmarknadsutskottets betänkande 1987/88:13 ska i första hand skogslänen och i andra hand sydöstra och komma i fråga när det gäller lokalisering av statlig verksamhet. Ett beslut som senare upprepat. Lokalisering till län ska således, enligt av fattade beslut, ha högsta prioritet vid en sådan prövning. Beträffande den nya djurskyddsmyndigheten har anmält intresse av en lokalisering till kommunen och angivit en rad starka skäl för det. Dessutom har en av kommunens största arbetsgivare, , varslat om nedläggning av verksamheten där. En möjlighet att motverka ett så stort bortfall av arbetstillfällen är en lokalisering av här förordat slag. Vid en granskning av hur lokaliseringen utanför av nya myndigheter har skett sedan regionalpolitiska målsättning lagts fast är nedslående. Av 34 nya myndigheter som tillkommit har endast tre lokaliserats utanför , och . Dessa tre har lokaliserats till , och . Det är således hög tid att uppfylla målsättningen om en decentraliserad lokalisering av nya myndigheter i landet. Mot bakgrund härav vill jag fråga jordbruksministern: Är jordbruksministern beredd att lokalisera den nya djurskyddsmyndigheten till ?
fr · GO111685 · 2001-09-13 00:00:00 — Fråga 2000/01:1685 av () till utbildningsminister om specialutbildningen för sjuksköterskor Vid mitt besök vid Sahlgrenska Akademin vid uppmärksammades svårigheter att fylla platserna i den nödvändiga specialistutbildningen av medarbetare och utvecklare av Svensk Sjukvård. Enligt en notis i dagens finns samma problem vid . En av anledningarna är att den centrala antagningsmyndigheten inte i tillräckligt god tid lämnar ut uppgifter över vilka som kommit in på utbildningen och vilka som sedan återkallar sin ansökan. Detta ställer till stora praktiska och ekonomiska problem för institutionen och naturligtvis stor besvikelse bland de blivande studiekamraterna, som riskerar att få hela utbildningen inställd. En annan orsak till avhoppen sägs vara att de aktuella kvalificerade sjuksköterskorna inte får ledigt av sin arbetsgivare för att delta i undervisningen. Vilka åtgärder tänker utbildningsministern vidta för att förhindra denna brist i kommunikationen mellan central intagning och utbildningsanordnaren för den otroligt angelägna utbildningen som syftar till att öka möjligheterna att utveckla och förnya vården och vårdarbetet?
fr · GO111686 · 2001-09-13 00:00:00 — Fråga 2000/01:1686 av () till socialminister om specialistutbildningen vid i Vid mitt besök vid Sahlgrenska Akademin vid uppmärksammades svårigheter att fylla platserna i den nödvändiga specialistutbildningen av medarbetare och utvecklare av Svensk Sjukvård. Enligt en notis i dagens finns samma problem vid . Anledningen till de flesta avhoppen från den utbildning man fått tillgång till är att de aktuella kvalificerade sjuksköterskorna inte får tjänstledigt av sin arbetsgivare i den offentliga verksamheten för att delta i undervisningen. Bristen på sjuksköterskor i vården är akut, det är inte svårt att förstå arbetsgivarnas agerande. Det är dock ett stort ingrepp i enskilda anställdas frihet att utveckla och förkovra sig i sitt yrke och en stor förlust för vården och vårdanställda, att inte personalen ges detta unika tillfälle att delta i specialistutbildningen vid den nya i . Att ställa in kurser medför stora praktiska och ekonomiska problem för institutionen och naturligtvis stor besvikelse bland de blivande studiekamraterna, som riskerar att få hela utbildningen inställd. Alternativet kan vara att starta utbildningen med reducerat antal elever, men även denna lösning medför stora förluster . Vilka åtgärder tänker socialministern vidta för att förhindra denna utveckling och för att de sökande som är kvalificerade för utbildningen också kan fullfölja den?
fr · GO111687 · 2001-09-13 00:00:00 — Fråga 2000/01:1687 av () till försvarsminister om försvarscentrum i Regeringen har i propositionen 2000/01:113 tagit upp ett antal frågor bl.a. militärens ledningsorganisations utformning och uppgifter, OPIL:s lokalisering, inriktning och utformning av försvarsmaktens underhållstjänst och stödverksamhet m.m. Regeringen säger att det är av stor vikt att det skapas förutsättningar för en god personalförsörjning av försvarsmaktens centrala ledning. Likaså är det betydelsefullt att det även , och inom ramen för den nya insats- och grundorganisationen, finns möjlighet för officerare att göra en s.k. regional karriär vid staber, skolor och centra. Vidare sägs i propositionen att ledningen för försvarsmaktens underhållstjänst och stödverksamhet ska vara lokaliserad till och vara underställd högkvarteret. För varje division ska det finnas en sammanhållande divisionsledning. Några av de verksamheter i som har samverkansmöjligheter är , , , , , delar av FOA, och sist men inte minst den stora IT-industri som finns i . Vad avser försvarsministern vidta för åtgärder för att stärka den tidigare tagna inriktningen vad gäller utveckling som ett viktigt försvarscentrum?
fr · GO111688 · 2001-09-14 00:00:00 — Fråga 2000/01:1688 av () till statsrådet om stöd till behandling efter hungerstrejk Ett stort antal (mer än 1000) fångar i har hungerstrejkat i protest mot nuvarande och planerade förhållanden i fängelserna. Detta har blivit en stor tragedi. Mer än 30 personer har dött. För att undvika fler dödsfall i fängelserna släpptes ett stort antal fångar . De var i ett mycket dåligt skick och i behov av behandling och rehabilitering. Det turkiska samhället erbjuder inget av detta. Behoven är mycket stora och , , är den organisation som försöker behandla och rehabilitera dessa fångar inom ramen för sina resurser. Ingen av fångarna omfattas av någon som helst socialförsäkring. HRFT är i starkt behov av stöd och resurser för att kunna behandla dessa patienter såväl på akut kort som på . har tidigare visat stort intresse av stödet till mänskliga rättigheter i och bör kunna ställa upp även i denna svåra situation. Jag vill med anledning av detta ställa följande fråga: På vilket sätt avser biståndsministern stödja arbetet med behandling och rehabilitering av de tidigare hungerstrejkande fångarna i ?
fr · GO111689 · 2001-09-14 00:00:00 — Fråga 2000/01:1689 av () till försvarsminister om lokalisering av försvarets kontor för ekonomi och löneadministration togs det slutgiltiga beslutet att lägga ned KA3 i . Eftersom KA3 var den helt dominerande arbetsplatsen i blev nedläggningen ett mycket hårt slag mot samhället. Regeringen lovade snabbt 90 ersättningsjobb. Dessvärre har inte fått ett enda ersättningsjobb. Däremot har tilldelats ny arbetstillfällen i och med att förlagts där. Dessa nya arbetstillfällen hjälper dock inte orten som ligger från . Försvarsmakten håller just nu på att se ut de orter där man ska förlägga kontoren för ekonomi och löneadministration för förbanden. Att ett kontor med ca 50 tjänster ska hamna på är redan klart. Som jag ser det finns det goda skäl till att man bör förlägga detta kontor i . KA3:s ändamålsenliga lokaler står tomma och skulle äntligen få nya arbetstillfällen. Vad avser försvarsministern göra för att ett av kontoren för ekonomi och löneadministration för förbanden ska förläggas till ?
fr · GO111690 · 2001-09-14 00:00:00 — Fråga 2000/01:1690 av () till miljöminister om miljöfrågor kring Utökad internationell handel med energikrävande transporter skapar påfrestningar på miljön. Ett välkommet handelsutbyte och intensifierade kontakter över belastar den känsliga och redan drabbade miljön. Det går inte att blunda för att alla transportslag, även i internationell trafik, måste stå för sina egna miljökostnader. Utsläppen kring kräver gemensamma lösningar, framför allt på EU-nivå och det bästa sättet att lösa problematiken kring är att länderna i regionen blir medlemmar i unionen. På väg mot detta åvilar det ett ansvar att verka för att Östersjösamarbetet effektiviseras. Det handlar mycket om former och mindre om efterlevnad av gällande överenskommelser. En möjlighet är att verka för att en lag om att miljölots på alla lastfartyg som trafikerar blir obligatorisk. För att minska utsläpp av oljor och miljögifter är införande av sanktioner vid överträdelser av bestämmelser en viktig åtgärd. Då krävs att alla länder vid har mottagningshamnar för förorenat vatten. Samverkan med våra grannländer bör också inriktas på att minska koloxidutsläppen på effektivaste möjligaste sätt. En väg är teknik och kunskapsöverföring till de baltiska staterna, och . Ett bekymmer i sammanhanget är givetvis att , som har en stor, sliten och omodern handelsflotta, inte finns med i EU-samarbetet på samma sätt som kandidatländerna. Min fråga till miljöministern är: Har dessa frågor berörts under EU-ordförandeskapet och @ i så fall @ vad blev resultatet?
fr · GO111691 · 2001-09-17 00:00:00 — Fråga 2000/01:1691 av Per () till utbildningsminister om internatbidrag Syftet med korttidstudiestöd och internatbidrag till studerande på grundskole- och gymnasienivå är att rekrytera personer med kort tidigare utbildning till studier i mindre omfattning, och att stimulera till fortsatta studier. Bidraget ska också vara en stimulans för dem med funktionshinder. Ge ekonomiska förutsättningarna för att öka kunskapen om det egna funktionshindret och förbättra funktionshindrades möjligheter att ta del i samhällslivet som andra. Enligt förordningen om bidrag vid korttidsstudier, SFS 2001:362 anges att om en studerande får folkpension i form av helt sjukbidrag, hel förtidspension eller uppnår ålder får bidrag enligt denna förordning inte lämnas eller tas emot. Att korttidstudiestödet inte lämnas har jag full förståelse för eftersom lönebortfall inte uppstår. Men att internatbidraget upphör tycker jag är beklagligt. Att bli äldre, förtidspensionerad eller få sjukbidrag betyder inte att behovet av utbildning och kunskapsinhämtning minskar. Att dessa regler finns och även gäller för de funktionshindrade är beklagligt. Det finns handikapp som är åldersrelaterade t.ex. afasi. Att få diagnosen och sedan genomgå en längre medicinsk behandling kan i sig vara arbetsamt. Att sedan bli folkpensionär eller passera åldersgränsen för internatbidrag för att öka sina kunskaper om sjukdomen och försöka ta del av samhällslivet och skapa ett gott liv är inte tillfredsställande. Förordningen borde enligt min uppfattning ge möjlighet till internatbidrag även för de grupper som angetts ovan. Avser ministern att se över reglerna för internatbidrag?
fr · GO111692 · 2001-09-17 00:00:00 — Fråga 2000/01:1692 av () till utbildningsminister om utbildning av lärare i teckenspråk Behovet av teckenspråksutbildade lärare är stort. Inom ungdomsskolan saknas många behöriga lärare i teckenspråk. Västanviks folkhögskola bedriver en uppskattad ettårig utbildning, som inte ger behörighet för undervisning inom skolan. och Västanviks folkhögskola vill utveckla ett samarbete, där högskolans formella rätt att utfärda lärarexamen kombineras med den gedigna teckenspråkskompetens, som finns vid dels , dels på . Lärarutbildningspropositionen (1999/2000:135) konstaterar att "utbildning till lärare i teckenspråk för hörande ryms inom den nya lärarutbildningen". I propositionen anges att avser att "pröva frågan huruvida särskilda uppdrag till ett antal lärosäten att anordna sådan utbildning behövs". Enligt uppgift har något särskilt uppdrag inte givits utan det står varje högskola fritt att på eget initiativ starta sådan utbildning. Frågan har diskuterats och utretts . Det är att utbildningen får en mer strukturerad form. har uttalat stöd för att teckenspråkets ställning ska stärkas. Kvalitets- och kompetenskraven är viktiga i sammanhanget varför frågan om särskilt uppdrag till skulle ta till vara de unika samarbetsmöjligheter som initierats med Västanviks unika teckenspråkiga vuxenutbildningsmiljö. Vilka åtgärder avser ministern att vidta för att säkerställa behovet av lärarutbildning i teckenspråket?
fr · GO111693 · 2001-09-17 00:00:00 — Fråga 2000/01:1693 av de () till socialminister om kommunalt vårdnadsbidrag har, efter beslut i kommunfullmäktige, tillskrivit regeringen med en anhållan om att få införa ett kommunalt vårdnadsbidrag. Bidraget ska rikta sig till familjer med barn i åldrarna och är tänkt att pågå under en tvåårig försöksperiod. Personligen hoppas jag att får ett positivt svar på denna framställan om att få införa ett kommunalt vårdnadsbidrag. En svensk regering bör alltid vara öppen för och seriöst pröva olika förslag och lösningar som växer fram på det lokala planet. Ett demokratiskt minimikrav torde dock vara att regeringen ska svara på demokratiskt beslutade lokala framställningar. fick regeringen framställan. har mig veterligt inte fått något svar från regeringen. När avser regeringen lämna svar på kommuns framställan om en försöksverksamhet med kommunalt vårdnadsbidrag?
fr · GO111694 · 2001-09-17 00:00:00 — Fråga 2000/01:1694 av () till utrikesminister om den väntade motattacken Chockade och bestörta blev vi genom massmedierna vittnen till ett terrordåd med fruktansvärda konsekvenser för tusentals människors liv och levnad. För många av oss var det svårt att ta in det fruktansvärda vi genom massmedierna blev vittnen till och som nästan hela världen fördömde. Det kom så nära. Och vi blev medvetna om vår sårbarhet. Nästan självklart ropas nu på vedergällning. Ingen enskild människa, organisation eller nation ska ostraffat få eller kunna angripa den fria och rika världen. Nej, ingen har väl egentligen rätt att angripa någon. Men när maktbegäret inte har några lagar om rätt eller fel utan bara talar om bestraffning, då blir det blodsutgjutelse och oskyldiga människors, främst kvinnors och barns, lidande och död. Om nu verkligen planerar att angripa för att bestraffa och få tag på för att ställa honom inför rätta, borde det kunna ordnas en korridor ut ur landet för framför allt alla de kvinnor och barn, som inte har haft något med talibaner eller och hans terrorgrupp att göra utan tvingats in i en situation som väl ingen enda av oss skulle vilja vara inne i. Min fråga till utrikesministern är: Vilka åtgärder avser utrikesministern vidta för att förhindra att oskyldiga människor dras in i den motattack, som väntas bli följden av det fruktansvärda terrordådet i ?
fr · GO111695 · 2001-09-17 00:00:00 — Fråga 2000/01:1695 av de () till finansminister om skattebefrielse för uthyrning av studentrum Att det är mycket svårt att få tag i en studentbostad eller ett studentrum i är ingen hemlighet. Landshövding har lämnat en rad olika förslag på hur det omgående skulle kunna gå att få fram fler studentrum. Ett av förslagen är att de som hyr ut rum till studenter i sina lägenheter eller småhus skulle få en skattebefrielse för uthyrningen. Syftet med detta ekonomiska incitament är givetvis att öka människors vilja att hyra ut och därmed öka tillgängligheten till bostäder. Ett sådant förslag borde kunna läggas fram till omgående. Avser finansministern att lägga fram förslag till om skattebefrielse för uthyrning av studentrum?
fr · GO111696 · 2001-09-14 00:00:00 — Fråga 2000/01:1696 av () till näringsminister om ersättning för skador vid översvämningar har vi återigen bevittnat en naturkatastrof i Sundsvalls-området och kring Ljusnan. Förödelsens omfattning kan ingen bedöma . Regnet kommer att fortsätta, och översvämningarna blir därmed ännu mer förödande. har mer än ett 20-tal vägar varit avstängda, inte bara läns- och riksvägar utan till och med E 4. Järnvägstrafiken norrut och västerut från är inställd . Järnvägstrafiken söderut går med reducerad fart de närmaste milen från . Ett stort antal enskilda människor är berörda . Vägar är avskurna, broar är bortspolade, inte bara källare utan många hus är vattenfyllda. Ett antal människor har evakuerats. Militär från har inkallats för att hjälpa till. De översvämningar som inträffar har många enskilda inte haft någon möjlighet att förutse och skydda sig emot. Knappast heller företag och berörda kommuner. Även och drabbas av oförutsebara kostnader igen. En risk även är att människor kommer att få uppleva att de inte får ersättning för de uppkomna skadorna eftersom försäkringsskyddet inte täcker skador vid liknande naturkatastrofer. Det behövs mer än ord för att hjälpa dem som drabbas. Det behövs även pengar. Vilka åtgärder är näringsministern beredd att vidta för att lindra skadeverkningarna för de som drabbats av denna översvämningskatastrof?
fr · GO111697 · 2001-09-17 00:00:00 — Fråga 2000/01:1697 av () till miljöminister om mobiltelemaster Introduktion och utbyggnad av den tredje generationens mobiltelefoni, /UMTS fordrar att en stor mängd nya mobiltelefonmaster sätts upp. Så mycket som fyra gånger fler beräknas behövas, om inte de olika teleoperatörerna kan enas på samma . Basstationerna för kommunikation med mobiltelefoner sätts även upp i våra bostadsområden på husväggarna. För att sätta upp en hög mast behövs bygglov från kommunen. Den elektromagnetiska strålningen från en basstation är mindre än den från en mobiltelefon, men strålningen från de basstationer som sitter på masterna bidrar till en ökad strålning i vår omgivning. Den stora ökningen av antalet är anmärkningsvärd och följderna av en ökad strålning i samhället är inte utredda. Försiktighetsprincipen bör användas vid uppsättning av fler . I har en oberoende kommission tillsatts, den s.k. , vilken tillsammans med regeringen har gått ut med rekommendationer att inte sätta upp i närheten av skolor och daghem, då barn drabbas hårdare av strålning än vuxna. I vill kommunen sätta upp för mobiltelefoni med följden att människor har blivit mycket oroliga för vad den ökade strålningen kan innebära. Min fråga till miljöminister är, hur ministern kommer att agera för att människor skall kunna påverka var sätts upp, med tanke på försiktighetsprincipen?
fr · GO111698 · 2001-09-17 00:00:00 — Fråga 2000/01:1698 av () till jordbruksminister om löneskillnaderna mellan kvinnor och män Ytterligare ett mål om jämställda löner och därmed lönediskriminering har avgjorts i Arbetsdomstolen till kvinnans nackdel och mot vad JämO anser är rimligt. Jämställdhetslagen har skärpts på detta område och kan nu räknas till ett av världens starkaste lagar vad gäller lönediskriminering. AD är en partssammansatt domstol, vilket hitintills visat sig i att det närmast är omöjligt att få bifall i ett lönediskrimineringsmål. Lönediskrimineringsfrågor bör kanske övervägas att avgöras i en allmän domstol i stället. Löneskillnaderna mellan kvinnor och män ökar . Min fråga till jämställdhetsminister är hur ministern avser att agera för att jämställdhetslagens intentioner ska kunna följas upp i praktiken, så att löneskillnaderna minskar mellan kvinnor och män.
fr · GP111 · 2001-09-19 00:00:00 — Fråga 2001/02:1 av tredje vice talman () till utrikesminister om finansiering av terrorism Terrorister som ingår i nätverk och som utbildats i dennes träningsläger har varit i för att sprida propaganda och samla in pengar. Förekomsten av denna verksamhet har bekräftats av . Den svenska säkerhetspolisen har ingen möjlighet att ingripa mot denna typ av verksamhet. har nämligen inte skrivit på som förbjuder finansiering av terrorism. Därigenom kan terrorgrupper ha fungerande ekonomiska strukturer i vårt land. Detta är djupt otillfredsställande. Med anledning av ovanstående vill jag fråga ministern: Avser regeringen att underteckna som förbjuder finansiering av terrorism?
fr · GP1110 · 2001-09-20 00:00:00 — Fråga 2001/02:10 av () till näringsminister om underskott visar ett ekonomiskt underskott för om . Nästan 1,2 miljoner bilar passerade bron vilket är under prognosen. Bilisterna har betalat i avgifter. Därmed är avgifterna från bilisterna lägre än beräknat. Broförbindelsen mellan och skulle kunna betyda mycket mer för privatpersoner och företag än vad den gör , bl.a. för arbetstillfälle och näringsutbyte. Med anledning av ovanstående vill jag ställa följande fråga till näringsministern: Ämnar näringsministern att vidta några åtgärder i syfte att öka antalet bilister över ?
fr · GP1111 · 2001-09-21 00:00:00 — Fråga 2001/02:11 av () till näringsminister om ersättningsjobb i Regeringen utlovade i samband med offentliggörandet av propositionen Det nya försvaret att utlokalisera alternativt skapa närmare 1300 statliga ersättningsjobb i de nio kommuner som drabbades hårdast i samband med de regementsnedläggningar som var att vänta. Dessutom skulle regeringen verka för att ca 1000 arbeten i den privata sektorn skulle omlokaliseras alternativt nyskapas i de kommunerna. För Bodens del utlovades ca 75 statliga arbetstillfällen. Min fråga till näringsministern är: Hur många av de utlovade 75 statliga arbetstillfällena har kommit Bodens kommun till godo?
fr · GP1112 · 2001-09-21 00:00:00 — Fråga 2001/02:12 av () till näringsminister om ersättningsjobb i Regeringen utlovade i samband med offentliggörandet av propositionen Det nya försvaret att utlokalisera alternativt skapa närmare 1300 statliga ersättningsjobb i de nio kommuner som drabbades hårdast i samband med de regementsnedläggningar som var att vänta. Dessutom skulle regeringen verka för att ca 1000 arbeten i den privata sektorn skulle omlokaliseras alternativt nyskapas i de kommunerna. För Faluns del utlovades ca 135 statliga arbetstillfällen. Min fråga till näringsministern är: Hur många av de utlovade 135 statliga arbetstillfällena har kommit Faluns kommun till del?
fr · GP1113 · 2001-09-21 00:00:00 — Fråga 2001/02:13 av () till näringsminister om ersättningsjobb på Regeringen utlovade i samband med offentliggörandet av propositionen Det nya försvaret att utlokalisera alternativt skapa närmare 1300 statliga ersättningsjobb i de nio kommuner som drabbades hårdast i samband med de regementsnedläggningar som var att vänta. Dessutom skulle regeringen verka för att ca 1000 arbeten i den privata sektorn skulle omlokaliseras alternativt nyskapas i de kommunerna. För del utlovades ca 90 statliga arbetstillfällen. Min fråga till näringsministern är: Hur många av de utlovade 90 statliga arbetstillfällena har kommit till godo?
fr · GP1114 · 2001-09-21 00:00:00 — Fråga 2001/02:14 av () till näringsminister om arbetstillfällen i Regeringen utlovade i samband med offentliggörandet av propositionen Det nya försvaret att utlokalisera alternativt skapa närmare 1300 statliga ersättningsjobb i de nio kommuner som drabbades hårdast i samband med de regementsnedläggningar som var att vänta. Dessutom skulle regeringen verka för att ca 1000 arbeten i den privata sektorn skulle omlokaliseras alternativt nyskapas i de kommunerna. För del utlovades ca 215 statliga arbetstillfällen. Min fråga till näringsministern är: Hur många av de utlovade 215 statliga arbetstillfällena har kommit till del?
fr · GP1115 · 2001-09-21 00:00:00 — Fråga 2001/02:15 av () till näringsminister om ersättningsjobb i Regeringen utlovade i samband med offentliggörandet av propositionen Det nya försvaret att utlokalisera alternativt skapa närmare 1300 statliga ersättningsjobb i de nio kommuner som drabbades hårdast i samband med de regementsnedläggningar som var att vänta. Dessutom skulle regeringen verka för att ca 1000 arbeten i den privata sektorn skulle omlokaliseras alternativt nyskapas i de kommunerna. För del utlovades cirka 100 statliga arbetstillfällen. Min fråga till näringsministern är: Hur många av de utlovade 100 statliga arbetstillfällena har kommit till del?
fr · GP1116 · 2001-09-21 00:00:00 — Fråga 2001/02:16 av () till näringsminister om ersättningsjobb i Regeringen utlovade i samband med offentliggörandet av propositionen Det nya försvaret att utlokalisera alternativt skapa närmare 1 300 statliga ersättningsjobb i de nio kommuner som drabbades hårdast i samband med de regementsnedläggningar som var att vänta. Dessutom skulle regeringen verka för att ca 1 000 arbeten i den privata sektorn skulle omlokaliseras alternativt nyskapas i de kommunerna. För del utlovades ca 300 statliga arbetstillfällen. Min fråga till näringsministern är: Hur många av de utlovade 300 statliga arbetstillfällena har kommit kommun till del?