ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · GO111262 · 2001-05-18 00:00:00 — Fråga 2000/01:1262 av () till justitieminister om ljuddämpare på jaktvapen fick jag svar från justitieminister på en fråga om att tillåta ljuddämpare ned till på jaktvapen, för att förebygga hörselskador. I svaret delade justitieministern min uppfattning om att det fanns anledning att analysera förutsättningarna för att genomföra en sådan förändring. Hon var dock inte beredd att ta ställning , utan sade sig vilja avvakta pågående analys av frågan. har avlämnat sin rapport till regeringen. Rapporten innehåller, vad jag fått erfara, inga som helst förslag eller synpunkter på frågan om att tillåta ljuddämpare på jaktvapen. Då det inte är frågan om att tillåta "tysta" vapen, utan enbart en reducering av smällen ned till och då det är handeldvapen och inte jaktvapen som är det stora problemet ur brottssynpunkt är jag mycket förvånad över att inte fullföljt sitt uppdrag från regeringen i denna del. Jag förutsätter därför att regeringen, utan yttrande, ämnar aktualisera frågan. krävs licenstillstånd för att få använda ljuddämpare på sitt jaktvapen. Om man får licens beror det oftast på att man redan ådragit sig en hörselskada. Avser ministern föreslå en ändring vad gäller dagens regelsystem för att få använda "skyddsutrustningen ljuddämpare" på sitt jaktvapen klass1 utan licenstillstånd?
fr · GO111263 · 2001-05-18 00:00:00 — Fråga 2000/01:1263 av () till utrikesminister om och EU Vi har med glädje noterat den dialog som utrikesministern och hennes kolleger inom EU för med ledare om mänskliga rättigheter i . Eftersom situationen försämrats för de mest förföljda grupperna i vill vi be utrikesministern att intensifiera den dialogen. Den uiguriska befolkningen i västra lider under trycket av den senaste Slå hårt-kampanjen. Ett exempel är den uiguriska affärskvinnan som är fängslad för att ha skickat kinesiska tidningar till sin make som lever som flykting utomlands. Hon får inte tillräckligt med mat och får ej heller behålla mat, kläder och glasögon som hennes barn vill ge henne. I ska en fånge kunna få besök av sin familj en gång , men då Rebiya inte kunnat utföra hela sitt tvångsarbete, eftersom hon inte får bära glasögon, får hon bara träffa barnen . Medlemmar av olika kyrkor lider av förbud och förföljelse. När ska få en religionsfrihet värdig namnet frihet? fanns i ett konventikelplakat som förbjöd bön och bibelstudier i hemmet. Den tiden är förbi och borde vara så även i , nu när vill framstå som ett modernt land. Det är positivt att utrikesministern driver denna fråga som ansvarig minister för EU. Det avslutade seminariet i , där bl.a. dödsstraffet diskuterades, är ett bra initiativ. Det känns angeläget att fortsätter dialogen med även . Därför vill jag fråga vad ministern avser göra för att fortsätta dialogen med även i EU.
fr · GO111264 · 2001-05-18 00:00:00 — Fråga 2000/01:1264 av () till jordbruksminister om miljökvalitetsmål för havet Vid Artdatabankens årliga flora- och faunavårdskonferens om biologisk mångfald, där bl.a. regeringen var representerad, gjorde representant flera anmärkningsvärda uttalanden. Om tumlare i sade representant att arten var i utkanten av sitt utbredningsområde och knappt klarade sig naturligt i , så det kunde diskuteras om man över huvud taget ska vidta åtgärder för att skydda den. Detta gäller många arter i . gav inte klara besked om huruvida man då ska låta alla dessa arter försvinna. representant sade också att försiktighetsprincipen ska råda. Men tolkning var att man kunde acceptera ett större uttag av fisk än de kvoter som forskarna rekommenderade, eftersom rekommendationerna var osäkra. Tolkningen av försiktighetsprincipen på konferensen, där landets ledande experter på biologisk mångfald var samlade, var tvärtom. Om anser att rekommendationerna är osäkra borde uttagen av fisk ligga under de rekommenderade kvoterna. Då är man försiktig och ligger på den säkra sidan. I den miljömålsproposition som regeringen, och presenterade för , slås fast att miljökvalitetsmålet hav i balans bl.a. innebär att "hotade arter och stammar har möjlighet att sprida sig till nya lokaler inom sina naturliga utbredningsområden så att långsiktigt livskraftiga populationer säkras". Jag vill därför fråga: Vad kommer jordbruksministern att göra för att även ska verka för att miljömålen uppfylls?
fr · GO111265 · 2001-05-18 00:00:00 — Fråga 2000/01:1265 av () till statsrådet om rörelsehindrade och skolan visade i en rapport att rörelsehindrade elever är utestängda från av landets gymnasieskolor. Barn med rörelsehinder är också utestängda från hälften av landets grundskolor, då dessa saknar anpassning för rörelsehindrade. Barn och ungdomar med rörelsehinder nekas därmed i praktiken möjligheten att välja skola efter kvalitet och profil på undervisningen. Vidare visas även i rapporten att över hälften av kommunerna saknar förslag på hur tillgängligheten ska förbättras. Mot bakgrund av ovanstående vill jag fråga statsrådet följande: Vilka åtgärder avser statsrådet vidta för att tillse att elever med funktionshinder inte utestängs från skolan?
fr · GO111266 · 2001-05-18 00:00:00 — Fråga 2000/01:1266 av () till kulturminister om textning av TV-program Som en reaktion på den public service-proposition som statsrådet presenterade hotade () med en licensbojkott för att få igenom sina krav om fler textade TV-program. textade % av de svenskproducerade programmen, jämfört med brittiska BBC, där det sker i av motsvarande fall. Genom att inte texta program i tillräcklig utsträckning stängs de hörselskadade ute från SVT:s program på ett otillfredsställande sätt. Mot bakgrund av ovanstående vill jag fråga statsrådet följande: Vilka åtgärder avser statsrådet vidta för att tillse att hörselskadade kan ta del av SVT:s programutbud?
fr · GO111267 · 2001-05-18 00:00:00 — Fråga 2000/01:1267 av () till kulturminister om merkostnad för företag och enskilda i områden av riksintresse för kulturmiljövård Runtom i vårt land finns områden som klassas som riksintressanta för kulturmiljövården. Det kan vara enskilda gårdar eller byggnader men också gårdssamlingar eller hela byar som anses så värdefulla ur kulturmiljövårdens synpunkt att de bör bevaras så ursprungliga som möjligt för framtiden. Vängsbo by i i är ett exempel på en sådan. Från samhällets synpunkt är det självfallet av stort värde att arbetet med bevarandet av dessa miljöer kan fortgå. Människorna i Vängsbo är också stolta över sin bygd. Men för det enskilda företaget eller gårdsägaren innebär dock klassningen som skyddsvärd kulturmiljö en del komplikationer, främst ur ekonomisk synpunkt. De ofta mycket stränga restriktioner mot förändringar, som följer av en sådan klassning för med sig merkostnader när det gäller t.ex. underhåll, krav på byggmaterial, specialutbildad arbetskraft m.m. som det inte kan vara rimligt att den enskilde gårdsägaren eller företagaren ska drabbas av. Vilka åtgärder är ministern beredd att vidta för att inte enskilda och företag, i områden av riksintresse för kulturmiljövården, ska drabbas av merkostnader?
fr · GO111268 · 2001-05-18 00:00:00 — Fråga 2000/01:1268 av () till näringsminister om godstrafik på järnväg I debatten om framtida transporter framhålls ofta, inte minst för miljöns skull, att strävan bör vara att föra över mer och mer av de långväga godstransporterna på järnväg och sjöfart medan lastbilen har sin plats främst för de kortare transporterna. Dessvärre förefaller utvecklingen gå rakt motsatt väg då järnvägstransporterna får allt svårare att hävda sig och lastbilen ökar i andel. , , bekräftar detta i sina prognoser för framtiden. Mycket illavarslande är att det gamla som blivit och som är helt dominerande när det gäller godstransporterna på järnväg i bl.a. medieintervjuer signalerat en mycket passiv hållning när det gäller egna ambitioner att utveckla godstransporterna på järnväg. Detta bekräftas av en rad rapporter från olika företag runtom i landet bl.a. mindre sågverk och andra företag i och som varslats om rena chockhöjningarna av fraktpriserna på järnväg från . Avsikten är uppenbarligen att ska "slippa" dessa begränsade volymer av rundvirke och sågade trävaror. Därmed är det återstående alternativet för företagen att föra över godset på lastbil med bl.a. ökad trängsel, ökat vägslitage och ökad miljöbelastning som följd. Vilka åtgärder avser näringsministern vidta för att öka andelen av den totala godstransportmängden som går via järnväg?
fr · GO111269 · 2001-05-18 00:00:00 — Fråga 2000/01:1269 av () till utbildningsminister om romer och grundskoleutbildning Den romska kulturen omfattar små grupper av människor spridda över hela världen. I har romer bott under olika perioder och är en av de större minoriteterna i landet. Knappast något annat folk har utsatts för sådan förföljelse som romerna. Trots att man försäkrar att denna grupp inte ska diskrimineras utsätts de för trakasserier, diskriminering, nedlåtande tilltal m.m. Detta är tyvärr inte förbehållet andra länder utan de starka fördomarna lever ännu kvar även i . En majoritet av romerna saknar utbildning och går ut med ofullständiga betyg. Det finns olika orsaker till denna utveckling. För de romer som växer upp och bestämmer sig för att försöka läsa in det de har missat eller som på nytt försöker lära sig läsa och skriva, uppstår ekonomiska problem. När man i vuxen ålder vill läsa in grundskolenivå har man rätt att få studiebidrag upp till ca80% av dagens studiemedel . Om man behöver läsa in hela krävs det normalt . Efter denna tidsperiod utgår dock inget studiemedel för att uppnå grundskolekompetens. Personen i fråga är i stället hänvisad till ett vanligt lån. Lyckas man ta sig igenom utbildningstiden på lånade medel och t.o.m. skaffa sig en yrkesutbildning är det, på grund av fördomarna, normalt svårt att få en praktikplats. Det är viktigt att finna ett studiestöd som även är anpassat till de personer som är analfabeter och personer som inte är "funktionellt litterata". Avser ministern vidta åtgärder för att skapa ekonomiska förutsättningar för romer som är analfabeter att återuppta och avsluta sin grundskoleutbildning?
fr · GO111270 · 2001-05-18 00:00:00 — Fråga 2000/01:1270 av () till statsrådet om sexuella övergrepp i barnäktenskap Ett internationellt normsystem växer fram mot bakgrund av en ökad medvetenhet om sexuella övergrepp på barn. Artikel 36 i stadgar t.ex. att konventionsstaterna även ska skydda barnet mot andra former av utnyttjande som kan skada barnet i något avseende. har även aktivt deltagit i utarbetandet av ett tilläggsprotokoll till angående handel med barn, barnprostitution och barnpornografi som antogs vid . arbete med att förebygga och hindra att barn utnyttjas sexuellt pågår såväl nationellt som internationellt på olika sätt och får ett stort stöd. Men det finns en lucka i arbetet som ännu inte fått den uppmärksamhet frågan förtjänar, sexuella övergrepp inom barnäktenskapets ram. Att en nioårig flicka gifts bort och därmed regelbundet utnyttjas sexuellt betraktas fortfarande av alltför många med en överslätande attityd. Alternativt att man undviker att över huvud taget ta upp frågan. Flera länder som har ett biståndssamarbete med liksom andra kontakter t.ex. har här en tillåtande lagstiftning. Omvärlden måste tydligt visa att sexuellt utnyttjande av underårig inte kan accepteras vare sig inom eller utom äktenskapets ram. En nioårig flicka väljer inte äktenskapet och är inte mogen vare sig psykiskt eller fysiskt för sexuellt umgänge. Min fråga till statsrådet är hur statsrådet i sitt arbete mot sexuellt utnyttjande av barn tänker lyfta fram de övergrepp som sker inom äktenskapets ram.
fr · GO111271 · 2001-05-18 00:00:00 — Fråga 2000/01:1271 av () till socialminister om prostatacancer Prostatacancer är den vanligaste cancerformen hos män. Dödligheten är stor. Studier visar att av de patienter som insjuknar i prostatacancer avlider på grund av sin sjukdom. Kvinnors motsvarighet till prostatacancer är cancer i bröst och underliv. Det finns omfattande hälsokontroller som mammografi och cellprovtagning för att upptäcka dessa sjukdomar och förhindra onödigt lidande och dödsfall. Motsvarande hälsokontroller dit män regelbundet kallas för att undersöka prostatan finns inte. Det är inte så att det saknas undersökningsmetoder. Det finns flera olika slags undersökningar man kan genomgå för att få besked om huruvida det förekommer cancer i prostatan. I finns organiserade hälsokontroller för undersökning av prostata. Man har där kunnat konstatera ett samband mellan dessa undersökningar och minskad dödlighet i prostatacancer. Vi bör införa allmänna hälsokontroller av detta slag även i . Ju tidigare man upptäcker cancern, desto större är chansen att bota den. Vilka åtgärder avser ministern vidta för att upptäckten av prostatacancer sker i ett tidigt skede så att onödigt lidande och dödsfall kan förhindras?
fr · GO111272 · 2001-05-18 00:00:00 — Fråga 2000/01:1272 av () till finansminister om skuldavskrivningar sammanlagda bidrag till skuldlättnaden uppgår till 8 miljarder. 1978 skrev av merparten av våra bilaterala ODA-lån på . Arbetet med skuldlättnader har fått ett allt bredare stöd i men fortfarande efterlyser jag en starkare internationell uppslutning. Ett viktigt instrument är HIPIC-initiativet som fått 750 miljoner från . Omkring 20 länder beviljades skuldlättnader enligt HIPIC II . Skuldlandet ska formulera sin egen fattigdomsstrategi. Effekten av skuldavskrivningarna ska gynna de allra fattigaste. Arbetet ska inriktas på att minimera risken för att landet återigen ska hamna i en skuldkris. statsfinanser och en god statsförvaltning samt strategier mot korruption ingår i arbetet. Detta för att skapa en varaktighet för effekten av skuldavskrivningarna. frigörs resurser för den nationella politiken att hantera för politiska prioriteringar. kan lyftas fram som ett talande exempel på hur viktiga skuldlättnader är. Vi ser vilka länder som omfattas av skuldavskrivningar men uppgifter om länder med kvarvarande bilaterala skulder saknas däremot i redovisningar. Min fråga är om finansminister tagit initiativ för att redovisa länder med kvarvarande bilaterala skulder till .
fr · GO111273 · 2001-05-21 00:00:00 — Fråga 2000/01:1273 av () till socialminister om tandvård Regeringen har aviserat förbättrade möjligheter för personer att kunna få tandläkarhjälp genom ökade statsbidrag för den typen av tandläkarinsatser. Det är naturligtsvis bra, men som det verkar, inte tillräckligt. I medierna förekommer allt oftare uppgifter om unga människor med låga arbetsinkomster eller arbetslösa som inte har råd att sköta sina tänder. I en tidning framträdde tre kvinnor som inte haft råd att laga tänderna utan har fattat det drastiska beslutet att dra ut de skadade tänderna. "Jag törs inte skratta och visa gluggen", säger en av dem. Både de drabbade och den behandlande tandläkaren tycker att åtgärden att dra ut tänderna var alltför drastisk och borde i stället varit en lagning. Men ingen av de drabbade hade ekonomiska möjligheter till detta. Hela eller trasiga och utdragna tänder börjar alltmer bli en klassfråga. Den som har råd lagar, den som inte har råd får ha gluggar i munnen. Vilka åtgärder ämnar socialministern vidta för att ett glatt leende med så många tänder som möjligt inte bara ska vara förunnat den som har en hög inkomst utan en förmån för alla?
fr · GO111274 · 2001-05-21 00:00:00 — Fråga 2000/01:1274 av () till miljöminister om sopförbränning och avfallspolitiken De upprörande fakta som kommit fram kring avfallsförbränning vid Cementas fabrik i ställer den svenska avfallspolitikens smutsiga tillstånd i tydlig dager. Å ena sidan har vi infört en deponiskatt utan tillhörande sopförbränningsskatt, å andra sidan har vi en verklighetsfrämmande definition av återvinning så att den också inkluderar "energiåtervinning". Detta sammantaget leder till att en massiv utbyggnad av sopförbränningskapaciteten i landet har inletts trots att vi vet vilka skadliga effekter detta har för miljön och för den verkliga återvinningen, materialåtervinningen. Skatt på avfallsförbränning är nu under utredning, men kan miljöministern därutöver tänka sig några andra åtgärder, t.ex. att avskaffa begreppet "energiåtervinning" ur lagstiftningen, för att förhindra den ovan beskrivna utvecklingen i den svenska avfallspolitiken som vi nu står inför?
fr · GO111275 · 2001-05-21 00:00:00 — Fråga 2000/01:1275 av () till miljöminister om avfall från EU-länder till har flera avslöjanden gjorts som tyder på att är på väg att bli en soptipp, eller snarare en gigantisk sopförbränningsanläggning, för avfall från länder inom EU. senast gäller det miljöorganisationen avslöjanden om sopförbränning i Cementas fabrik i på . Cementa har valt att övergå från fossila bränslen till att i stället förbränna avfall i sina cementugnar. Bl.a. innebär omställningen att man övergår till att förbränna farligt avfall som importerats från och ett par tusen ton plast från . Utsläppsdata från fabriken visar på ökade utsläpp av miljögifter, bl.a. tungmetaller och polyaromatiska kolväten. Den utvecklingen ligger knappast i linje med det "gröna folkhem" som regeringen säger sig vilja skapa. Avser ministern vidta några åtgärder för att hindra den ovan beskrivna utvecklingen mot att tar emot en ökande mängd avfall från andra EU-länder?
fr · GO111276 · 2001-05-21 00:00:00 — Fråga 2000/01:1276 av () till miljöminister om sopförbränning och dioxiner Miljögiftsutsläppen utgör ett allvarligt hot mot vårt vatten, vår hälsa och vår omgivning i stort. 1999 förbrändes blandat avfall i . Detta kan även uttryckas som att blandade sopor passerade genom en brand och kom ut som något annat. När soporna passerar genom elden påverkas de kemiska ämnena i soporna av hettan och släpps loss eller omvandlas till något annat, men ingen vet vad. Många ämnen bryts sannolikt ned till ofarliga former, men man vet också att många av dem är svårnedbrytbara och farliga. Några av de mest obehagliga ur miljö- och hälsosynpunkt är dioxiner, som i en nyligen gjord undersökning visat sig påverka mäns reproduktionsförmåga. På Cementas cementfabrik i på har företaget slagit fast en policy att sopförbränning för energiändamål ska öka. Detta trots att utsläppsdata tyder på att utsläppen av dioxiner ökar vid ökad sopförbränning. Det är en mycket oroande utveckling. Vilka åtgärder avser ministern vidta för att utsläppen av dioxiner inte ska öka genom exempelvis ökad sopförbränning?
fr · GO111277 · 2001-05-21 00:00:00 — Fråga 2000/01:1277 av () till miljöminister om sopförbränning och ekologisk hållbarhet Förbränning av sopor för energiändamål ökar. Ett exempel som fått stor uppmärksamhet är Cementas cementfabrik i på . Från att tidigare ha använt kol och olja övergår man till att använda skrotade bildäck, plast insamlad för återvinning, hushållssopor samt farligt avfall från . Följden av detta är ökade utsläpp av miljögifter och ett steg bort från visionen om ett ekologiskt hållbart samhälle. Att sluta kretsloppen är en förutsättning för ekologisk hållbarhet. I miljömålspropositionen anges tre strategier som ska vara vägledande för att uppnå miljökvalitetsmålen. En av dessa är "En strategi för giftfria och resurssnåla kretslopp". Syftet med strategin är bl.a. att förbättra avfallshanteringen. Siktet är inställt på en miljöanpassning av kretsloppen. Den ökning av sopförbränning som sker torde för alla vakna ögon vara ett uppenbart snedsteg från den vägen. Att Cementa vid byte av bränslebasen väljer sopor framför exempelvis biobränslen visar tydligt att något är fel. På vilket sätt avser ministern agera för att förbränning av sopor för energiändamål inte ska hota visionen om ett ekologiskt hållbart samhälle?
fr · GO111278 · 2001-05-21 00:00:00 — Fråga 2000/01:1278 av () till miljöminister om utsläppen av POP kommer tillsammans med ca 120 länder att underteckna . Enligt konventionen förbinder sig länderna att minska och slutligen helt eliminera alla utsläpp av s.k. POP, svårnedbrytbara organiska miljögifter. Särskilt tolv ämnen och ämnesgrupper prioriteras för eliminering. Det gäller exempelvis dioxiner, klorfenoler och klorbensener. Cementas fabrik i på är ett tydligt exempel på att utvecklingen mot att minska utsläpp av POP är hotad. Cementas övergång till att använda avfall som bränsle i sin cementugn, har inneburit markant ökade utsläpp av POP. Detta är särskilt oroande med tanke på att sopförbränningen ökar på flera håll i landet. Även avfall som klassats som farligt avfall förbränns i Cementas fabrik. Vilka åtgärder planerar ministern att vidta för att minska och slutligen eliminera utsläppen av POP i enlighet med ?
fr · GO111279 · 2001-05-21 00:00:00 — Fråga 2000/01:1279 av () till miljöminister om ärendeprövning för Cementa Cementas fabrik i på har påbörjat en omställning från att använda kol och olja till att använda skrotade bildäck, plast, hushållssopor och farligt avfall från , som bränslen i sin cementugn. I diskussioner med miljöorganisationen har företaget meddelat att det är ett policybeslut inom deras internationella koncern, , att öka användningen av avfall som bränsle. Det farliga avfallet från ses som en intressant del i detta. Företaget har också för ändamålet byggt upp två stora mottagningsanläggningar för att kunna hantera de ökade mängderna avfall för förbränning. har eldning av farligt avfall från inletts @ utan tillståndsansökan. Företaget har nämligen valt att endast anmäla detta som "proveldning" till . Proveldning är endast anmälningspliktigt. Företaget har angett att det inte räknar med att utsläppen kommer att påverkas, men utsläppsdata tyder på motsatsen. på har inte haft något att invända, trots tydliga indikationer på att detta är tänkt som en kontinuerlig verksamhet med stora miljökonsekvenser. Cementas förbränning bör stoppas tills dess att en grundlig miljöprövning gjorts. Avser ministern vidta några åtgärder för att avfallsförbränningen vid Cementas fabrik ska genomgå en grundlig miljöprövning?
fr · GO111280 · 2001-05-21 00:00:00 — Fråga 2000/01:1280 av () till miljöminister om anmälan av proveldning Cementas fabrik i på har inlett eldning av farligt avfall från . Detta räcker uppskattningsvis . Den prövningsprocess som föregått denna övergång till nya bränslen är minimal. Den består av att företaget anmält förändringen som en "proveldning" till . I anmälan har företaget angett att man inte räknar med några förändringar av utsläppsnivåer. Jag ifrågasätter om begreppet proveldning var avsett att användas för förbränning av så stora mängder farligt avfall under en så . Genom att inte haft något att invända mot anmälan har Cementa automatiskt tillstånd för eldningen. Det innebär också en enklare process vad gäller tillstånd från för import av det farliga avfallet. En översyn av reglerna när det gäller vad som kan accepteras som proveldning vore uppenbarligen på sin plats. En begränsning av nuvarande användning tycks nödvändig. Avser ministern att vidta några åtgärder för att begränsa möjligheten att använda begreppet proveldning vid förbränning av farligt avfall?
fr · GO111281 · 2001-05-21 00:00:00 — Fråga 2000/01:1281 av () till jordbruksminister om Som en följd av neddragningarna inom försvaret kommer att få ersättningsjobb. Bland de planerade åtgärder som regeringen har redovisat i skrivelsen 1999/2000:33 finns stöd till . Institutet har tillkommit för att stödja etablering av nya produkter och för att på andra sätt utveckla livsmedelsindustrin. Det bör finnas goda möjligheter att genom sådana här insatser utveckla och marknadsföra gotländska produkter. Regeringen anger i sin skrivelse att ett tiotal arbetstillfällen ska kunna skapas vid en utbyggnad. Men tyvärr väntar gotlänningarna fortfarande på besked trots att frågan vid det här laget borde vara färdigbehandlad av berörda departement. Jag vill fråga jordbruksministern vad hon planerar att göra för att den aviserade utvecklingen av nu ska komma till stånd.