ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · GO111598 · 2001-08-20 00:00:00 — Fråga 2000/01:1598 av () till utrikesminister om medlemsländernas skulder till FN FN har haft problem med finanserna, på grund av medlemsländernas sena betalning av medlemsavgifterna. Avgiften, som ska erläggas , betalas regelmässigt för sent av många länder. har bara drygt hälften av medlemmarna betalat sin avgift . Detta leder självklart till att FN försätts i ekonomiska svårigheter, något som riskerar att drabba organisationens verksamhet. Det ger också en svag bild av världsorganisationen. FN verkar på uppdrag av sina medlemmar och har en tradition av att vara en aktiv och engagerad medlem, speciellt i förhållande till landets storlek. Det är ett ansvar både för FN självt och medlemsländerna att se till att organisationen fungerar effektivt. bör markera vikten av att medlemsländerna sköter sina åtaganden. Vad avser utrikesministern göra för att söka påverka de länder, som inte uppfyller sina förpliktelser mot FN, att erlägga sina avgifter?
fr · GO111599 · 2001-08-20 00:00:00 — Fråga 2000/01:1599 av () till statsrådet om offentlighetsprincipen Offentlighetsprincipen är en grundbult i den svenska demokratin. Det innebär att myndigheternas handlingar ska vara offentliga och den som efterfrågar en handling ska erhålla den utan dröjsmål. har det visat sig att många myndigheter är alltför långsamma när det gäller att effektuera en beställning @ och detta trots att () uppmärksammades myndigheterna särskilt på att de är skyldiga att skyndsamt lämna ut begärd handling. Vilka åtgärder avser demokratiministern vidta för att stävja detta missbruk?
fr · GO111600 · 2001-08-20 00:00:00 — Fråga 2000/01:1600 av () till miljöminister om bidrag till kretsloppsanpassning uppger i sin statistik att det fortfarande finns medel kvar av det som tidigare avsatts som bidrag till kretsloppsanpassning av bostäder och bostadsområden m.m. Det som då kallades utgiftsområde 20 anslag A9, har inte efterfrågats i den utsträckning som man beräknat, utan uppvisade stora överskott när möjligheterna upphörde att söka och få del av anslaget. Detta gäller både om man tittar på beviljade ansökningar och prognoser för utbetalningar . Eftersom detta är ett anslag som kommer att utgå kan man tycka att det vore bra att redan nu anvisa resurserna till det som var syftet med anslaget: att utveckla och sätta fart på en anpassning av bostäder och bostadsområden i ekologiskt hållbar riktning. Min fråga till miljöministern är: Vilka åtgärder avser miljöministern vidta för att de av redovisade resurserna ska kunna användas för en miljö- och kretsloppsanpassning inom bostadssektorn?
fr · GO111601 · 2001-08-20 00:00:00 — Fråga 2000/01:1601 av () till utrikesminister om EU:s visumpraxis för ledare Den danska regeringen nekar , president, visum för att besöka för att ta emot ett pris för sina insatser för öns demokratisering. motiverar sin inställning med att det finns en inofficiell EU-praxis innebärande att fem högsta befattningshavare inte ska beviljas visum. Om så är fallet måste den agera för att ändra denna EU-praxis. är en demokratiskt utsedd ledare, vald av folk. Hans tillträde var ett mognadsbevis för den taiwanesiska demokratin, eftersom det innebar att oppositionen vann presidentposten. Det sänder en synnerligen underlig signal om EU inte accepterar besök av en sann demokrat, som representanter för diktaturen i hälsas välkomna. Inom ramen för en "ett-Kina-politik" bör dialog, kontakter och samtal prägla och EU:s linje gentemot och . ska alltid driva värdet av demokrati och mänskliga rättigheter. Att stänga ute ledare @ både i kapacitet av politiker och som privatpersoner @ står i strid med en sådan linje. Det är en sak om inte officiella besök förekommer, en annan om privatpersoner utestängs. Vad avser utrikesministern göra för att ändra EU:s praxis vad gäller visum för befattningshavare från det demokratiska ?
fr · GO111602 · 2001-08-20 00:00:00 — Fråga 2000/01:1602 av () till jordbruksminister om viltvårdsområden trädde lagen om viltvårdsområden i kraft som innebar en del förändringar jämfört med lagen om jaktvårdsområden som den nya lagen ersatte. VVO-lagen innebär en bättre anpassning till regler om egendomsskydd och innebär bl.a. att markägare lättare än tidigare kan lösa upp ett viltvårdsområde, samt att det blivit svårare än tidigare att mot markägarnas vilja bilda viltvårdsområden. Av övergångsbestämmelserna framgår att ett viltvårdsområde kan upplösas tidigast efter bildandet. Vidare framgår att de befintliga jaktvårdsområdena i och med att den nya lagen träder i kraft blir viltvårdsområden. Av vad som framgått i artiklar i tidningen är inte tolkningen av övergångsbestämmelserna otvetydig. Det finns myndigheter som hävdar att viltvårdsområden som bildats (som jaktvårdsområden) åtskilliga år längre tillbaka än ändå inte tillåts bli upplösta förrän förflutit. Jag har därför inhämtat synpunkter från juridisk expertis som redovisar uppfattningen att viltvårdsområden som bestått än enligt förra JVO-lagen kan upplösas om de i lagen angivna förutsättningarna i övrigt är uppfyllda. Vilka åtgärder avser jordbruksministern vidta för att viltvårdsområden, som har en längre beståndstid sedan bildandet eller ombildandet än , kan upplösas ?
fr · GO111603 · 2001-08-20 00:00:00 — Fråga 2000/01:1603 av () till socialminister om tandvårdskostnader för patienter som genomgått transplantationer Personer som genomgått transplantation och som med anledning av detta står på medlet Zizlosporin måste besöka tandläkare var sjätte vecka för att kontrollera tandhälsan då medicineringen innebär en ökad risk för problem med tandkött och tandlossning. Detta betyder en stor kostnad för dessa patienter som har höga utgifter med anledning av sin livssituation. Min fråga till socialministern är: Vilka åtgärder ämnar socialministern vidta för att också inkludera dessa patienter till den grupp av personer som av olika anledningar har rätt till en avgiftsbefriad tandvård?
fr · GO111604 · 2001-08-20 00:00:00 — Fråga 2000/01:1604 av () till statsrådet om handläggningstider på Den svenska migrationspolitiken ska präglas av humanitet och värdighet. Kring denna inriktning råder en bred politisk uppslutning som den är grundläggande för värderingar och verksfilosofi. Regeringen har angett målet för prövning av asylärenden medan prognoser länge pekat på att detta inte är möjligt att uppnå. Med nuvarande inströmning av ärenden kommer den som lämnar in sin asylansökan att få sitt beslut först . Beträffande medborgarskapsärenden beräknas väntetiderna komma att öka från i genomsnitt till . Situationen är sådan att varken regeringens eller målsättningar kan uppnås vilket måste betraktas som oacceptabelt. Nuvarande ärendebalanser innebär mycket stora påfrestningar för de sökande men också för personal. säger sig känna oro och stort allvar inför en situation där man inte klarar sitt uppdrag att upprätthålla en human och värdig migrationspolitik. , och i tidigare framställningar, har styrelsen begärt dels ökade resurser, dels större frihet att hantera tilldelade medel mellan nuvarande anslagsposter. Mot ovanstående bakgrund vill jag ställa följande fråga till statsrådet: Vilka åtgärder avser statsrådet vidta för att tillförsäkra de sökande hos sådana handläggningstider som överensstämmer med av regeringen uttalade målsättningar?
fr · GO111605 · 2001-08-21 00:00:00 — Fråga 2000/01:1605 av () till statsrådet om bidrag till organisationer "Staten betalar stenkastare", det är rubriken på en artikel i . Av artikeln framgår att betalat ut 230000kr till Nätverket mot rasism. I Nätverket mot rasism ingår Antifascistisk aktion, vilket är en organisation som deltog i kravallerna i och som sedermera vägrat ta avstånd från våld mot demokratiska institutioner. Av de 230000kr som betalat ut till Nätverket mot rasism har en del betalats ut efter Göteborgskravallerna, och därmed till en organisation som innehåller ligister. existensberättigande kan därmed ifrågasättas, och att de sprätter i väg skattebetalarnas pengar på flummiga ändamål kan än mer ifrågasättas. Att stödja terrorister och bråkmakare med allmänna medel torde för de flesta sansade människor framstå som oacceptabelt. Mot bakgrund av ovanstående vill jag fråga statsrådet följande: Avser statsrådet att vidta några åtgärder för att förhindra att organisationer som deltar i kravaller och som använder sig av odemokratiska metoder ska få ta del av statliga bidrag?
fr · GO111606 · 2001-08-20 00:00:00 — Fråga 2000/01:1606 av () till statsrådet om myndigheter och offentlighetsprincipen Enligt offentlighetsprincipen är myndigheterna skyldiga att omgående lämna ut de handlingar som allmänheten begär. Det verkar dock inte fungera i verkligheten visar en granskning av 40 myndigheter som medierna har genomfört. Varannan svensk myndighet bryter mot grundlagen genom att inte lämna ut allmänna handlingar . Min fråga till demokratiministern är: Vilka åtgärder kommer demokratiministern att vidtaga för att den svenska grundlagen och offentlighetsprincipen följs av svenska myndigheter?
fr · GO111607 · 2001-08-21 00:00:00 — Fråga 2000/01:1607 av () till finansminister om taxeringsvärden De första preliminära beräkningarna som ska användas för att räkna fram taxeringsvärdena är nu klara. Eftersom fastighetspriserna i många kommuner, däribland , har fortsatt att öka kan därför flertalet småhusägare räkna med ytterligare höjningar av taxeringsvärden . De preliminära omräkningstal som ska ligga till grund för taxeringsvärdena bygger på prisstatistik för småhus juli 2000@juni 2001 och baseras på ca 50000 godkända köp, beräkningarna är gjorda av SCB och RSV. De största procentuella höjningarna drabbar som väntat och stad. Finansministern har uttalat att fastighetsskatten ska sänkas. Detta verkar dock inte omfatta boende i . För boende i huvudstadsområdet kan höjningarna av taxeringsvärdena medföra att det blir omöjligt att bo kvar på grund av ökat skattetryck. Med hänvisning till ovanstående vill jag fråga finansministern: Vilka åtgärder avser finansministern att vidta för att småhusägare i ej ska tvingas från hus och hem på grund av ökade kostnader för fastighetsskatten 2002?
fr · GO111608 · 2001-08-21 00:00:00 — Fråga 2000/01:1608 av () till justitieminister om kvinnors säkerhet I har en grupp män från bildat ett nätverk i protest mot iranska kvinnors frigörelse i . Dessa som kallar sig Manliga har i en aktion gått ut med ett flygblad på persiska över hela . 16 iranska kvinnor, alla aktiva i , benämns i flygbladet som horor och prostituerade. Upphovsmännen till flygbladet står för en fundamentalistisk kvinnosyn. Männen hotas av kvinnornas samhällsengagemang, och det faktum att kvinnorna tar plats i det offentliga rummet. De reagerar genom att anklaga de 16 kvinnorna för något som är ett brott i och som straffas med fängelse eller döden. Syftet med flygbladet är med största sannolikhet att skrämma iranska kvinnor i , ett syfte som i viss mån uppnåtts @ kvinnorna har enligt uppgift börjat klä sig i mer täckande kläder. För de namngivna iranska kvinnorna innebär flygbladet i realiteten en stor fara. innehåll visar på risken att kvinnorna kan komma att misshandlas eller på annat sätt trakasseras när de hävdar sin rätt till frigörelse. Till detta kan läggas att flygbladet även får konsekvenser utanför . De namngivna kvinnorna kan aldrig åka till , eftersom de där riskerar att gripas och dömas till döden. Jag är övertygad om att statsrådet delar min oro för vad som kan hända dessa kvinnor. Jag skulle vilja veta vilka åtgärder statsrådet har för avsikt att vidta för att kvinnors säkerhet ska vara garanterad i liknande fall som beskrivits ovan.
fr · GO111609 · 2001-08-21 00:00:00 — Fråga 2000/01:1609 av () till statsrådet om mobbarna i skolan I ett flertal artiklar och reportage har det framkommit att mobbade elever tvingas fly skolan eftersom mobbarna inte flyttas. Det värsta reportaget handlade om en 12-årig pojke som tvingats till oralsex av två 14-åriga pojkar. Eftersom mobbarna inte flyttades tvingades han möta förövarna i skolan. Resultatet blev att han bröt ihop, tvingades ha hemstudier och byta skola. I har de börjat ta tag i mobbningen genom agerande på ett tidigt stadium. De är noga med att skydda den utsatte samt låta de som utför mobbningen ta konsekvensen av sitt handlande och byta skola. Avser statsrådet vidta åtgärder för att mobbarna, inte offren, ska flyttas från skolan?
fr · GO111610 · 2001-08-23 00:00:00 — Fråga 2000/01:1610 av () till statsrådet om skydd för utländska kvinnor Mellan 5000 och 7000 kvinnor kommer till för att leva med en man som bor här. Ca 300 av dem tvingas uppsöka en kvinnojour efter misshandel . En ny lag började gälla . Den ger misshandlade kvinnor möjlighet att få stanna i även om de inte bott i . Män som gång på gång hämtar hem kvinnor för att utnyttja och sedan kasta ut dem på gatan är ett välbekant problem på landets kvinnojourer. Trots att numera kan genomföra kontroll i polisregistret av mannen innan kvinnan får tillstånd görs det nästan aldrig. Statsrådet har uttryckt att någon utredning eller några andra åtgärder inte kommer att vidtas . Så länge inget görs kommer nya kvinnor att råka illa ut. Med hänvisning till det anförda vill jag ställa följande fråga till statsrådet : Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att skärpa nuvarande lag så att de utländska kvinnor som misshandlas och står utan skydd får en starkare ställning?
fr · GO111611 · 2001-08-23 00:00:00 — Fråga 2000/01:1611 av () till statsrådet om åtgärder för hotade invandrarflickor i I kvällstidningen går statsrådet ut med en ursäkt till de invandrarflickor som hotats, misshandlats och mördats i av sina nära släktingar. I uttalandet framgår det att fr.o.m. nu ska makten i stå på dessa flickors sida. Min fråga till statsrådet är: Vilka åtgärder ämnar statsrådet vidta för att trygga en eventuell hotande livs- och familjesituation för dessa unga invandrarflickor i ?
fr · GO111612 · 2001-08-23 00:00:00 — Fråga 2000/01:1612 av () till justitieminister om rättstrygghet och säkerhet för boende i Situationen i blir allt besvärligare när det gäller medborgarnas rättstrygghet. som antalet brott ökar och blir allt grövre har antalet poliser i aldrig varit så få som . Polisstyrelsens ordförande har vid upprepade tillfällen informerat justitieministern om situationen och anhållit om ökade resurser till polisen i . Av äskade 400 miljoner blev tilldelningen . Av utökade platsantal har inte några platser tillfallit . Polisbristen har medfört att det är allt vanligare att privata vaktbolag anlitas av medborgarna, vidare har förorterna fått minskad bemanning för att ska klara sina åtaganden. Med anledning av ovanstående vill jag ställa följande fråga till justitieministern: Vad avser justitieministern vidta för åtgärder för att ska få ytterligare ekonomiska resurser så att de får bättre förutsättningar för att klara sina uppgifter?
fr · GO111613 · 2001-08-23 00:00:00 — Fråga 2000/01:1613 av () till socialminister om svenska ungdomars narkotikaanvändning Antalet ungdomar som prövat narkotika har tredubblats som resurserna till det förebyggande arbetet och missbrukarvården minskat. Attitydundersökningar bland svenska skolungdomar visar även att inställningen till narkotika blir alltmer tillåtande. Det är en oroande utveckling som naturligtvis måste hejdas. Något trendbrott mot en minskning i antalet ungdomar som prövar och använder narkotika går inte att se. Vilka åtgärder avser socialministern att vidta med anledning av det ökande drogbruket bland svenska ungdomar?
fr · GO111614 · 2001-08-23 00:00:00 — Fråga 2000/01:1614 av () till näringsminister om arbetsmarknaden i har kommun drabbats av att flera företag gjort stora uppsägningar. Dyno har lagt ned verksamheten i och gör stora uppsägningar i . För en liten inlandskommun som brottats med snabbt minskande befolkningsunderlag innebär detta stora svårigheter. Att den planerade satsningen på SVAR i gick om intet på grund av att EU-bidrag inte kunde ges har ytterligare förvärrat situationen. Att göra något åt neddragningarna i de privata företagen är naturligtvis svårt men i det här allvarliga läget borde staten på alla sätt medverka till att satsningen på SVAR kommer till stånd. Mot den här bakgrunden vill jag därför fråga näringsministern vilka åtgärder regeringen är beredd att vidta för att stötta i den här svåra situationen.
fr · GO111615 · 2001-08-23 00:00:00 — Fråga 2000/01:1615 av () till miljöminister om beräkningen av koldioxidutsläpp Vid en granskning av den officiella statistiken av utsläpp kan man konstatera att de koldioxidutsläpp som genereras vid elproduktion i danska kolkraftverk inte kommer med i statistiken @ om elen exporteras till . Enligt uppgift bokförs den inte heller i den svenska statistiken, eftersom vi inte räknar koldioxidutsläpp på importerad el. Dessa utsläpp försvinner alltså in i statistikens svarta hål. Med hänvisning till det anförda skulle jag vilja ställa följande fråga till miljöministern. Avser miljöministern att vidta några åtgärder så att koldioxidutsläpp från importerad el blir synlig i statistiken?
fr · GO111616 · 2001-08-24 00:00:00 — Fråga 2000/01:1616 av () till justitieminister om de senildementas rättssäkerhet Till Radio har åklagare sagt att han inte rättsligt kunnat pröva ett misstänkt brott gentemot senildementa patienter. Han har avskrivit ett ärende på grund av en lucka i lagen. Denna lucka gör att man ostraffat kan förolämpa senildementa. Om denna uppgift är riktig måste det åtgärdas. Det är helt oacceptabelt att människovärdet inte värderas lika för att man har drabbats av sjukdom. Som politiker måste vi på alla sätt se till att de som inte har en egen röst eller själva har förmåga att försvara sitt människovärde, får det skyddet av ett fungerande rättssamhälle. Min fråga till ministern är: Kommer ministern med anledning av ovanstående att agera för att anmälan om brott mot senildementa kan göras av annan person?
fr · GO111617 · 2001-08-27 00:00:00 — Fråga 2000/01:1617 av () till justitieminister om verksamhet Den ekonomiska brottsligheten är ett långsiktigt hot mot samhällets stabilitet. Bekämpningen av denna brottslighet ställer krav på högsta effektivitet då utredningarna inte sällan är omfattande. Dessvärre föreligger betydande problem hos den viktigaste myndigheten på området, (). Myndigheten framstår som en organisation med stora problem. RRV har kritiserat myndigheten för slapphet när det gäller kontroll över kassan. Av EBM:s egna översynsdirektiv framgår att den anser att problemen fanns redan från början genom en felaktig myndighetsuppbyggnad med otillräcklig finansiering. Direktiven anger också att man måste se över frågor som central ledningsfunktion, ekonomi- och personaladministration, den nationella stabsfunktionen samt den totala resursfördelningen. För myndigheten framstår en fullständig omorganisation som oundviklig. Åtminstone om vi i vårt land med kraft vill bekämpa den ekonomiska brottsligheten. Vilka åtgärder avser justitieministern vidta för att skapa förutsättningar för en effektiv bekämpning av den ekonomiska brottsligheten?
fr · GO111618 · 2001-08-27 00:00:00 — Fråga 2000/01:1618 av () till justitieminister om tillgång till poliser på landsbygden Trots att vi nu ökat utbildningsplatserna för polisen och fler färdigutbildade poliser kommer ut i arbete efterhand, råder det fortfarande stor brist. Inte minst gäller det i mindre kommuner på landsbygden. På små orter etableras gäng som t.ex. i min hemkommun där anhängare till Hells har funnits . Dessa kan känna sig relativt trygga eftersom vi har brist på poliser. Tyvärr kan man inte se någon ljusning , eftersom många poliser uppnår pensionsålder och det därför kommer att ta att tillsätta alla tjänster. Ett alternativ för att klara tillgången på poliser över hela landet skulle kunna vara att anställa civilpersonal för avlastning av vissa av polisens arbetsuppgifter och i vissa fall civilpersonal med utbildning som kan komplettera polisens kunskaper. Kan inte detta lösas finns det risk för att människor på landsbygden känner sig otrygga. Min fråga är därför: Vad avser ministern göra för att också landsbygden ska få del av polisresurser?
fr · GO111619 · 2001-08-27 00:00:00 — Fråga 2000/01:1619 av () till försvarsminister om civilpliktiga Jag har just fått en information från om den sommarturné som rådet genomfört. Man påpekar att grunden för pliktutbildning är att känna till vad man ska lära sig och hur kunskapen ska användas. konstaterar rådet i sin summering: "Under turnén kom det fram att i stort sett ingen av flygplatsbrandmännen vi pratade med kunde svara på vad som ska hända med dem om det skulle bli krig. De kunde inte sätta fingret på sin exakta uppgift, vart de skulle hamna samt på vilka villkor de skall tjänstgöra". Rådet konstaterar helt riktigt att det är anmärkningsvärt att många lägger 10 månader av sitt liv på en utbildning de inte känner syftet med. Här har helt klart en lucka uppstått då det gäller att informera om inriktning med civilplikttjänstgöringen. Vad avser statsrådet att vidtaga för åtgärder så att informationen och utbildningen, kring inriktning m.m. för de civilpliktiga blir bättre?
fr · GO111620 · 2001-08-27 00:00:00 — Fråga 2000/01:1620 av () till statsrådet om mobila studentbostäder Väntetiden till studentrum i är nu över . Studentkåren mottar samtal från studenter som kommit in på sin drömutbildning men som måste tacka nej på grund av att de saknar bostad. Andra studenter hoppar av för att de inte klarar flackande mellan kortvariga boenden på andra-, tredje- eller fjärdehandskontrakt på lägenheter. Även utbytesstudenter från andra länder drabbas av bostadsbristen. Investeringsbidragen till studentbostadsbyggandet ger 3000 nya lägenheter . I studentbostadskö står 17 000 studenter. Det finns företag inom byggbranschen som äger stora markområden, där byggnation inte är aktuell framåt i tiden. Här finns möjlighet att tillfälligt placera mobila lägenheter för studentboende. Problemet är att kommunerna inte ger de tillstånd som behövs för ändamålet. Vilka åtgärder avser statsrådet vidta för att stimulera lösningar med mobila enheter för studentboende?
fr · GO111621 · 2001-08-27 00:00:00 — Fråga 2000/01:1621 av () till utbildningsminister om funktionshindrades möjligheter att studera på högskola Det är inte acceptabelt att en person som antagits till högskolestudier, med några få dagars varsel får veta att han inte kan ta sin plats i anspråk på grund av sitt funktionshinder. Detta har hänt en hörselskadad elev som sökt till KTH. Denna situation är tyvärr inte helt ovanlig. Som ordförande i (utbildningsstöd) möter jag ständigt dessa besvikna blivande studenter. Med rätt planering och god framförhållning ska inte detta behöva ske. Att rekrytera studenter med funktionshinder till högskolestudier är svårt. Denna grupp av studerande har inte samma möjligheter att bedriva studier vid högskola som andra studenter. Brister i information, i den fysiska tillgängligheten och inte minst i hur den studiesociala verksamheten organiseras är bidragande orsaker. Jag vill därför fråga ministern: Vad avser ministern göra för att också människor med funktionshinder ska få möjligheter att studera på lika villkor som andra studenter?
fr · GO111622 · 2001-08-27 00:00:00 — Fråga 2000/01:1622 av () till näringsminister om infrastruktursatsningar i utveckling av infrastruktur har varit kraftigt eftersatt . Trots att regionen ökat i storlek med motsvarande ett har ingen förstärkning skett i nordsydlig riktning varken för bilar eller tåg. För att inte ska hämmas som tillväxtmotor behövs nu kraftfulla satsningar på infrastrukturen. Framför allt behövs en pendeltågstunnel för att lösa spårkapaciteten i nordsydlig riktning , och en västlig förbifart i samt en sluten ringled runt inklusive Österleden. En utbyggnad av till Ulvsunda@Kista, väg 73 på delen Algvik@Fors och väg E18 Hjulsta@Ulriksdal är också nödvändig. För att göra dessa satsningar behöver regionen extra statsbidrag. Med anledning av ovanstående vill jag fråga näringsministern: Vilka åtgärder avser näringsministern att vidta för att möjliggöra att kan fortsätta att utvecklas?