ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
frs · GP1226 · 2001-10-03 00:00:00 — Svar på frågorna 2001/02:26 om omställningsarbetet och 27 om antalet utlovade jobb i har frågat mig vilka åtgärder jag avser vidta för att omställningsarbetet för vissa f.d. försvarsorter ska kunna fortsätta eller tills de utlovade statliga jobben är tillsatta. Hon har också frågat vilka åtgärder jag avser vidta så att målsättningen om 300 statliga arbetstillfällen till kan uppnås. Kommunerna har hunnit olika långt i sitt omställningsarbete. I vissa kommuner har både processen med att utforma och genomföra utvecklingsprogram och etableringen av arbetstillfällen nått väldigt långt, i andra kommuner återstår en hel del, såväl från kommunens sida som från staten avseende lokaliseringen av utfästa jobb. Målsättningen är att utfästelserna ska vara uppfyllda inom ramen för pågående omställningsarbete, eller att beredningen ska ha kommit långt . Detta gäller självfallet alla omställningskommuner, inklusive . Regeringen överväger om, och i så fall hur, vissa omställningskommuner kan komma att behöva fortsatt stöd i sin utvecklingsprocess. I detta sammanhang vill jag erinra om att huvuddelen av resurserna för regionalt utvecklingsarbete återfinns på regional nivå. Regeringen har också i den avlämnade propositionen En politik för tillväxt och livskraft i hela landet lämnat en rad förslag som regeringen bedömer kommer att underlätta för många utsatta kommuner att arbeta framgångsrikt med sina utvecklingsfrågor. Omställningsgruppen avslutar dock sitt arbete /2002.
frs · GP1227 · 2001-10-03 00:00:00 — Svar på frågorna 2001/02:26 om omställningsarbetet och 27 om antalet utlovade jobb i har frågat mig vilka åtgärder jag avser vidta för att omställningsarbetet för vissa f.d. försvarsorter ska kunna fortsätta eller tills de utlovade statliga jobben är tillsatta. Hon har också frågat vilka åtgärder jag avser vidta så att målsättningen om 300 statliga arbetstillfällen till kan uppnås. Kommunerna har hunnit olika långt i sitt omställningsarbete. I vissa kommuner har både processen med att utforma och genomföra utvecklingsprogram och etableringen av arbetstillfällen nått väldigt långt, i andra kommuner återstår en hel del, såväl från kommunens sida som från staten avseende lokaliseringen av utfästa jobb. Målsättningen är att utfästelserna ska vara uppfyllda inom ramen för pågående omställningsarbete, eller att beredningen ska ha kommit långt . Detta gäller självfallet alla omställningskommuner, inklusive . Regeringen överväger om, och i så fall hur, vissa omställningskommuner kan komma att behöva fortsatt stöd i sin utvecklingsprocess. I detta sammanhang vill jag erinra om att huvuddelen av resurserna för regionalt utvecklingsarbete återfinns på regional nivå. Regeringen har också i den avlämnade propositionen En politik för tillväxt och livskraft i hela landet lämnat en rad förslag som regeringen bedömer kommer att underlätta för många utsatta kommuner att arbeta framgångsrikt med sina utvecklingsfrågor. Omställningsgruppen avslutar dock sitt arbete /2002.
frs · GP1228 · 2001-10-03 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:28 om Gotlandstrafiken har frågat mig vilka åtgärder jag avser vidta för att klarlägga om och i så fall var det finns medel anslagna i budgeten som möjliggör sänkning av längdmetertaxan i enlighet med utredaren förslag. Jag vill betona att förslagen i utredning bereds inom . Således är inga beslut fattade med anledning av utredningen. Jag kan därför inte kommentera vilka eventuella åtgärder som regeringen kan komma att föreslå, tidsplanen för eller finansieringen av dessa. Regeringen avser återkomma till när ärendet färdigberetts inom .
frs · GP1229 · 2001-10-02 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:29 om uppföljning av maxtaxan har frågat om jag avser att utvärdera införandet av maxtaxa enligt planerad process. kommer att, i enlighet med vad som anges i propositionen om maxtaxa och allmän förskola m.m. (prop. 1999/2000:129) få regeringens uppdrag att följa upp maxtaxan, medlen för kvalitetssäkring, förskoleverksamhet för arbetslösas eller föräldraledigas barn samt den allmänna förskolan. Uppdraget kommer, med årliga avrapporteringar, att omfatta . Viktiga frågor för uppföljningen är t.ex. barns vistelsetider, förändrad efterfrågan, avgiftspolitik, kvalitetsfrågor samt de samlade ekonomiska effekterna för kommunerna. Det finns ingenting i reformen om maxtaxa och allmän förskola m.m. som kommer att bli annorlunda än vad som framgår av propositionen, riksdagsbeslutet samt de förordningar som reglerar statsbidraget till kommuner som tillämpar maxtaxa inom förskoleverksamhet och skolbarnsomsorg.
frs · GP1230 · 2001-10-08 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:30 om tredimensionell fastighetsbildning har frågat statsrådet när regeringens förslag om ändringar i reglerna om fastighetsbildning kommer så att möjlighet till en tredimensionell fastighetsindelning medges. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på frågan. Jag har stor förståelse för önskemål om att genom regeländringar möjliggöra en mer rationell användning av den fasta egendomen. Regeringen har redan tagit initiativ i den riktningen. De av regeringen föreslagna reglerna om överföring av fastighetstillbehör m.m. innebär att det kommer att kunna skapas mer ändamålsenliga förvaltningsenheter bestående av mark och byggnader som funktionellt hör ihop (se prop. 2000/01:138). Frågan om tredimensionell fastighetsindelning bereds inom . Arbetet med de nödvändiga ändringarna i fastighetsbildningslagstiftningen är långt framskridet. I den delen sker ett löpande samråd med tjänstemän från lantmäteriorganisationen i syfte att få synpunkter från den praktiska verkligheten på hur lagstiftningen helst bör vara utformad. Ytterligare överväganden behövs dock, särskilt när det gäller frågan om vilka ändringar som krävs på skatteområdet i anledning av en tredimensionell fastighetsindelning. Jag vill understryka att de rättsliga frågor som aktualiseras i det här ärendet är av komplicerad karaktär. Det behövs därför tid till eftertanke; ingen är betjänt av en reglering som orsakar fler problem än den löser. Mot bakgrund av att ytterligare överväganden och underlag krävs kan jag inte nu ge några utfästelser om när en proposition om tredimensionell fastighetsindelning kan läggas fram. Men inriktningen är att det ska ske så snart det är möjligt.
frs · GP1231 · 2001-10-03 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:31 om statens ansvar för världsarvet har frågat mig vilka åtgärder jag är beredd att vidta för att förtydliga statens ansvar för de svenska objekt som har placerats på . Konventionen om skydd för världens kultur- och naturarv förutsätter att anslutna nationer har fullgod organisation och lagstiftning för att kunna ta hand om de egna objekten på . Den svenska lagstiftningen inom relevanta områden som kulturmiljö, miljö- och naturvård uppfyller således konventionens krav. Självfallet kan de statliga satsningar som sker inom kulturmiljövård, miljö- och naturvård m.m. komma världsarven till godo. För att möjliggöra ökade insatser på kulturmiljöområdet föreslår regeringen i årets budgetproposition att området tillförs . Genom Miljö- och landsbygdsprogrammet inom EU finns möjlighet till stöd för åtgärder som avser främjande och bevarande av kulturarvet t.ex. på södra . , och andra myndigheter som kommer i kontakt med världsarven har att ge information om gällande lagstiftning och möjligheter till ekonomiskt stöd. Dessa myndigheter ska också inom sina respektive områden svara för allmän rådgivning i frågor med anknytning till världsarven. Eftersom huvudansvaret för världsarvskonventionen inom ligger hos , får ett samordningsansvar när det gäller berörda myndigheters information om lagstiftning, information om konventionen samt rådgivning i övrigt. tar också upp frågan om ansvaret för information och utbildning om världsarven. Genom Svenska , som är anknutet till , görs insatser på nationell nivå. Jag vill dock understryka att huvudansvaret för information och utbildning för de olika världsarven är regionalt och lokalt. Jag ser för min del inget behov av att genom ytterligare föreskrifter reglera den ansvarsfördelning för världsarven som jag här har redovisat.
frs · GP1232 · 2001-10-05 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:32 om kommunala bostadsföretag de har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta med anledning av formuleringen i regeringsförklaringen, att "Statens engagemang när det gäller kommunernas bostadsföretag ska öka". Jag vill inledningsvis erinra om att regeringen har utvecklat detta i proposition 2001/02:4, En politik för utveckling och livskraft i hela landet, som har överlämnats till . Regeringen har vid olika tillfällen framhållit betydelsen av att slå vakt om en allmännyttig bostadssektor i syfte att nå de av fastlagda bostadspolitiska målen. Flertalet av de kommunala bostadsföretagen är välskötta med god ekonomi. Många företag finns dock på orter som drabbas hårt av befolkningsminskningen. Effekterna för dessa företag är att andelen tomma lägenheter ökar med stigande hyresförluster som följd. Kommunerna har ägaransvaret för sina företag. har dessa företag haft till uppgift att vara redskap för att i kommunerna genomföra den socialt inriktade bostadspolitik som beslutat om. Företagens problem beror inte på misskötsel utan på konsekvenserna av den strukturomvandling som vi ännu inte sett slutet av. Staten har redan tidigare tagit ett betydande ansvar för att komma till rätta med problemen inom den privata fastighetssektorn. tog staten också ansvaret för att lösa de kommunala bostadsproblemen i . För att komma till rätta med situationen i vissa kommuner med övermäktiga åtaganden för boendet inrättades Bostadsdelegationen för att tillfälligtvis hantera frågor om stöd till enskilda kommuner. Regeringen föreslår att det inrättas en organisation med uppgift att ge fortsatt statligt stöd till en omstrukturering av kommunala bostadsföretag. Denna organisation ska kunna ge medel för avveckling av tomma lägenheter, som riskkapital samt vid behov för nedskrivning av fastighetsvärden. Regeringen föreslår också att bör få möjlighet att förvärva kommunala bostadshus för omvandling till företagslokaler eller andra lämpliga ändamål. Regeringen avser också att komma med förslag som löser de problem som allmännyttiga bostadsföretag kan komma att ställas inför till följd av de nya redovisningsnormer som gäller . Som svar på fråga vill jag framhålla att det finns skäl för staten att tillsammans med berörda kommuner ta fortsatt ansvar för omstruktureringen av de kommunala bostadsföretagen i de mest utsatta regionerna i enlighet med vad som anförts i den nämnda propositionen.
frs · GP1233 · 2001-10-03 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:33 om Horstensleden de har frågat mig om jag avser att verka för ett nej till den s.k. Horstensleden. Bakgrunden till fråga är att planerar för inrättandet av en ny allmän farled utanför i , den s.k. Horstensleden. Enligt reglerna i 17 kap. är det regeringen som prövar tillåtligheten av nya allmänna farleder. I en ansökan om sådan tillåtlighet ska alltid ingå en miljökonsekvensbeskrivning som belyser den planerade verksamhetens konsekvenser för miljön, hushållningen med naturresurser och människors hälsa. Vid regeringens prövning avgörs om den planerade verksamheten är förenlig med bestämmelser. Regeringen har inte fått in någon ansökan om tillåtlighet enligt 17 kap. avseende Horstensleden.
frs · GP1234 · 2001-10-03 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:34 om postutdelning i glesbygden har frågat näringsministern vilka åtgärder han kommer att vidta för att stoppa Postens neddragningar av daglig postutdelning på landsbygden. Ansvarsfördelningen är sådan att det är jag som bör svara på frågan som rör postservicen i landet. Statens ansvar för den samhällsomfattande posttjänsten framgår av postlagen. Genom tillståndsvillkor åligger det att tillhandahålla postservice i hela landet utom under omständigheter eller geografiska förhållanden som bedömer utgör skäl för undantag. Indragningar av inlämnings- och utdelningsställen som berör fler än en användare och för vilka ett godtagbart alternativ inte anvisas ska godkännas av . har i uppdrag att följa utvecklingen och bevaka att servicen i landet motsvarar samhällets behov och de uppställda kraven. Detta uppdrag omfattar naturligtvis även de förändringar som Torasjärvi berörs av. Jag har erfarit att ser över dessa förändringar och jag vill därför inte uttala mig i denna fråga.
frs · GP1236 · 2001-10-08 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:36 om mened har frågat mig om vilka åtgärder jag avser att vidta för att åstadkomma en förändring av lagen så att mened alltid beivras. Av frågan framgår att den är ställd mot bakgrund av att ogillat ett åtal för mened. Domstolen konstaterade i domen att den tilltalade haft rätt att vägra yttra sig under ed och att omständigheterna varit sådana att denne haft skälig ursäkt för att lämna de oriktiga uppgifterna. För att dömas för mened krävs att någon under ed medvetet antingen har lämnat osann uppgift eller förtigit sanningen och att detta inte varit utan betydelse för saken. Vidare gäller generellt att man får vägra yttra sig om sådant som visar att man själv eller närstående begått brott eller vanärande handling. Därför undantas från ansvaret för mened sådant som man ägt vägra yttra sig över, i de fall omständigheterna skäligen ursäktar lögnen eller förtigandet. Menedsbrottet gör inte skillnad mellan en lögn och ett förtigande. Båda förfarandena anses i princip lika straffvärda. tycks emellertid mena att det nämnda undantaget från straffansvaret endast skulle gälla den som förtiger en omständighet eller oriktigt påstår att han inte minns, medan den som lämnar annan osann uppgift alltid ska straffas. Jag anser inte att en sådan uppdelning kan motiveras. I praktiken torde ett förtigande av en viss uppgift i minst lika stor utsträckning som ett lämnande av en oriktig sådan kunna leda till att en berättelse, sedd i sin helhet, blir missvisande eller vilseledande. De undantag från menedsbrottet som finns är enligt min bedömning väl motiverade från rättssäkerhetssynpunkt och väl avvägda. Jag ser därför inget behov av att nu ta något initiativ till en lagändring.
frs · GP1239 · 2001-10-03 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:39 om har frågat mig om vilka åtgärder jag tänker vidta med anledning av ekonomiska situation. har presenterat sin vision av hur bolaget skulle kunna utvecklas . har därför anlitat en konsultfirma, som fått i uppdrag att genomföra en analys av det ekonomiska läget och andra förutsättningar för dessa framtidsplaner. I slutet av beräknas analysen vara färdigställd.
frs · GP124 · 2001-10-03 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:4 om skyltning vid vägar har frågat vilka åtgärder jag avser att vidta för att näringsidkare i större utsträckning ska kunna skylta om sin verksamhet utefter vägarna. Av tradition har vi i haft en restriktiv inställning till reklamskyltar längs vägarna. I princip krävs alltid tillstånd för att sätta upp reklamskyltar med undantag för den plats där verksamheten bedrivs men även där krävs i vissa fall tillstånd. Orsaken till denna restriktivitet är hänsyn till trafiksäkerheten och miljön. Reglerna för användning av vägmärken medger att lokaliseringsmärken får sättas upp som särskilda vägvisare till inrättningar. Ursprungligen var dessa märken enbart avsedda för vägvisning till allmänna inrättningar såsom vårdcentral eller kommunkontor. Efter hand har de även kommit att användas för vägvisning till företag och verksamheter. Inom pågår en översyn av de principer som används vid uppsättande av lokaliseringsmärken. Avsikten är bl.a. att skapa förutsättningar för större enhetlighet i tillämpningen över landet. Det är också viktigt att bedöma hur konkurrensen mellan företag påverkas av vägvisning eller skyltning. I avvaktan på översyn har jag inte för avsikt att vidta ytterligare åtgärder.
frs · GP1240 · 2001-10-04 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:40 om kandidatur till Skånberg har frågat mig om jag ämnar uttala mig med anledning av kandidatur till . Samtliga FN:s medlemsländer har rätt att kandidera för en av tio icke-permanenta platser i säkerhetsrådet. Inför omröstningen om de fem platser som blir lediga har ett system med geografiska grupper etablerats för att säkerställa att säkerhetsrådet får en representativ sammansättning. kandiderar för en icke-permanent plats under perioden 2002@2003 inom den s.k. Asiengruppen. Asiengruppen har lämnat sitt stöd åt kandidatur. Inget land konkurrerar därmed om den plats som är vikt åt Asiengruppen i höstens val. har även stöd av den arabiska ländergruppen och avses ersätta när detta land lämnar säkerhetsrådet . En grundprincip i utrikespolitik är att påverka genom dialog. har långvariga diplomatiska förbindelser med och bedriver ett öppet åsiktsutbyte med landet, inklusive om de frågor som Skånberg tar upp. Vi förutsätter att , om det väljs in, avser föra en konstruktiv och ansvarsfull politik som medlem av säkerhetsrådet.
frs · GP1241 · 2001-10-03 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:41 om förslag till hamndirektiv har frågat mig om jag avser att ta några initiativ för att säkra en fortsatt rationell drift och goda partsrelationer i de svenska hamnarna. Frågan är ställd med hänvisning till förslag till hamndirektiv som enligt frågeställaren skulle innebära minskade möjligheter till en effektiv samordning mellan hamn- och stuveriföretag. Syftet med direktivet är bl.a. att öka marknadstillträdet och konkurrensen för olika tjänster inom hamnarna. Avsikten är alltså att hamnarnas kunder ska få ökad valfrihet att välja t.ex. vilket stuveriföretags tjänster de vill använda sig av. Jag utgår ifrån att hamnverksamheten, oavsett vad kommissionens förslag till direktiv utmynnar i, även i fortsättningen kommer att kunna bedrivas rationellt och att de goda partsrelationerna kommer att bestå. Jag vill också påpeka att ett svenskt ställningstagande till hamndirektivet är under utarbetande inom .
frs · GP1243 · 2001-10-15 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:43 om polisens resurser har frågat vilka åtgärder jag är beredd att vidta för att polisen ska kunna fullgöra sina ordinarie uppgifter med anledning av den extra bevakning vid flygplatser som genomförs efter terrordåden i . Terrordåden i har medfört att man i princip hela världen höjt beredskapen för att förebygga liknande händelser. I har och i samråd beslutat om höjd nivå på s.k. security-kontroll inom inrikesflyget, dvs. kontroll av passagerare och handbagage. På många flygplatser har detta lett till ökat behov av polisiär närvaro. Det gäller främst i fråga om de flygplatser som har annan huvudman än staten. Den höjda kontrollnivån har även i övrigt medfört att polisen ökat skyddet och bevakningen av vissa personer och byggnader på olika platser i landet. De säkerhetsåtgärder som har vidtagits och de ytterligare åtgärder som skulle kunna bli aktuella medför att berörda polismyndigheter kommer att få besluta om prioritering av arbetsuppgifter och förändrad resursanvändning. Att så sker tid efter annan med hänsyn till förändrade föhållanden i samhället eller vår omvärld är inget ovanligt för polisen. Beträffande eventuellt ökade kostnader har ansvaret för fördelning av budgetmedel mellan polismyndigheterna och följer noga utvecklingen på området. Som justitieminister är jag förhindrad att påverka myndighetsbeslut och fördelning av resurser mellan olika polismyndigheter. Jag är dock övertygad om att vidtar de åtgärder som är nödvändiga för att på bästa sätt hantera den uppkomna situationen. Jag vill framhålla att regeringen gör nu den största satsningen på rättsväsendet . I årets budgetproposition tillförs polisen ytterligare . har dessutom anslaget höjts med . Med tidigare satsningar innebär det att polisens anslag höjs med under perioden 2001@2004. När det gäller frågor om polisens arbetsuppgifter har regeringen tillsatt en utredning med uppgift att göra en översyn på området. Syftet med utredningen är att om möjligt renodla polisens verksamhet så att polisen med bibehållna resurser kan koncentrera sig på sin centrala funktion att minska brottsligheten och öka människors trygghet. Utredningen ska redovisa sitt uppdrag . Som framgått av vad jag nu sagt är jag väl medveten om de krav som ställs på polisen, och vill avslutningsvis påpeka att jag naturligtvis med anledning av den höjda beredskapen följer situationen för polisen noga.
frs · GP1244 · 2001-10-10 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:44 om Svenskt visarkiv har frågat mig vad jag avser att göra för att lösa de problem som Svenskt visarkiv ställts inför. I myndigheten Statens musiksamlingar ingår förutom Svenskt visarkiv även och Statens musikbibliotek. Statens musiksamlingar föreslås i budgetpropositionen få anslag om . Jag har också förstått att en utskottsmajoritet i enats om att genom omfördelning tillföra Statens musiksamlingar, Svenskt visarkiv, ytterligare . Den hyreshöjning som drabbar Svenskt visarkiv aviserades i slutet av föregående år. Statens musiksamlingar har hållit informerat. har i detta sammanhang till myndigheten framhållit dess ansvar för utvecklingen av personal- och lokalkostnader samt att någon särskild kompensation för ökade lokalkostnader inte kunde påräknas för . Myndigheten har haft att handla efter dessa förutsättningar. Statens musiksamlingar har därefter redovisat ytterligare problem som måste lösas för att myndighetens budget för innevarande respektive nästa budgetår ska komma i balans. bereds nu frågan om Statens musiksamlingars ekonomiska situation i kontakt med myndigheten. Den självklara målsättningen är att de åtgärder som måste vidtas i så liten utsträckning som möjligt ska förorsaka problem för myndigheten och dess olika intressenter.
frs · GP1245 · 2001-10-10 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:45 om gränsvärden för dioxin i fisk har frågat mig om vilka åtgärder jag är beredd att vidta för att få ett bättre beslutsunderlag inför ett eventuellt EU-beslut om gränsvärden för dioxin i fisk. Jag vill inledningsvis framhålla att dioxin är ett av de allra giftigaste ämnena vi känner till. Det är alltså mycket viktigt att skydda befolkningen mot dioxin. Det bästa sättet långsiktigt är att minska utsläppet av dioxin i naturen. Insatta miljöåtgärder har lett till att befolkningens exponering för dioxin ungefär halverats . I har vi också arbetat med kostrekommendationer, vilket jag anser fungerat väl. Jag lät anordna en hearing för att diskutera kommissionens förslag om gränsvärden. Vid diskussionen framfördes av miljömedicinsk expertis att trots det relativt sett högre innehållet av dioxin i fet östersjöfisk så rekommenderades fortsatt konsumtion med hänvisning till det mera nyttiga fiskfettet. Fortsatta insatser för att minska dioxinutsläppet är på lång sikt den viktigaste åtgärden för att skydda folkhälsan. I syfte att förbättra beslutsunderlaget för den fortsatta EU-hanteringen har regeringen tilldelat för ytterligare analyser av dioxininnehåll i fisk.