frs · GP12215 · 2001-11-21 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:215 om utbildningsplatser på vårdutbildningar har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att utbildningsplatserna ska motsvara behoven av högskoleutbildad personal. Bakgrunden till frågan är en rapport som presenterats av , Aktuellt om äldreomsorgen, där det bedöms att kommunerna behöver rekrytera ca 220 000 personer inom vård och omsorg . Jag delar frågeställarens uppfattning att en god tillgång till välutbildad personal är en viktig förutsättning för att upprätthålla och utveckla kvaliteten i vården såväl för de äldre som för övriga vårdtagare. undersökningar visar att sjuksköterskor är den yrkesgrupp som uppvisar störst brist bland 180 undersökta yrken. Utbildningssystemet spelar naturligtvis en mycket viktig roll för att komma till rätta med detta problem, men för att skapa balans i vårdsektorns personalförsörjning måste alla berörda samhällssektorer engageras. Bl.a. är det viktigt att arbetsgivarna skapar goda arbetsvillkor och därigenom gör vårdyrkena attraktiva. Regeringen tillsatte 1998 Kommissionen för rekrytering till vård och omsorg vars uppgift var att bl.a. långsiktigt kartlägga och analysera rekryteringsbehoven inom vård- och omsorgssektorn. Kommissionen lade fram sin rapport Den ljusnande framtid är vård (Ds 1999:44) och framförde där att sjuksköterskeutbildningen behövde utökas med 1 000 nybörjarplatser . När staten tar över huvudmannaskapet för landstingens vårdhögskoleutbildningar och därmed får det fulla ansvaret för dessa utbildningar, innebär det att regering och riksdag på ett helt annat sätt än tidigare kan styra dimensioneringen av vårdutbildningarna. Regeringen har fortsatt landstingens påbörjade utbyggnad genom att öka antalet permanenta nybörjarplatser på sjuksköterskeutbildningen med 475 platser och som en engångssatsning ökat antalet nybörjarplatser inom specialistsjuksköterskeutbildningen med 381 platser. sker ytterligare en utbyggnadsfas med 446 permanenta nybörjarplatser på sjuksköterskeutbildningen. Detta innebär att antalet nybörjarplatser kommer att byggas ut med 1 200 platser, vilket således är mer än vad kommissionen föreslog och en unikt hög utbyggnadstakt som leder till en 30-procentig ökning av sjuksköterskeutbildningen. Därutöver har högskolorna själva möjlighet att inom takbeloppet göra omprioriteringar inom sitt utbildningsutbud. För att följa upp effekten av utbyggnaden av sjuksköterskeutbildningen kommer regeringen i årets regleringsbrev till universitet och högskolor att fastställa examensmål för antalet examinerade sjuksköterskor. I budgetpropositionen föreslår regeringen vidare att ska avsättas från 2003@2004 som en kvalitetsförstärkning för att härigenom utjämna den nationella obalans i resurstilldelningen som råder inom vårdhögskoleutbildningarna. En förutsättning för en fortsatt kraftig utbyggnad av vårdutbildningarna är emellertid en god tillgång till platser inom klinisk praktik. Enligt min bedömning är det angeläget att landstingen och kommunerna aktivt medverkar och samverkar med högskolorna genom att ställa nödvändigt antal praktikplatser till förfogande. Därutöver måste organisationsformerna inom vården utformas på ett sådant sätt att vårdpersonalen stimuleras att vidareutbilda sig och därmed stärka kvaliteten i vården, liksom att vårdarbetet görs så attraktivt att personalen stannar kvar i sina respektive vårdyrken.