ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · GO11908 · 2001-03-16 00:00:00 — Fråga 2000/01:908 av () till statsrådet om utgivningen av dagstidningar Det är en demokratisk rättighet att få läsa sin dagstidning i alla delar av landet också . hotas denna rätt av att kostnaderna för lördagsutdelning stiger och ingen tycks vara beredd att göra något åt frågan. I stora delar av landet har aviserats betydande prishöjningar på tidningsdistribution . Posten uppger sig ha kostnader på uppåt per tidningsexemplar i vissa områden och vill naturligtvis ha täckning för sina kostnader. Detta har redan medfört att en av landets största landsortstidningar, inte längre når ut till alla sina läsare . Liknande hotbild finns i , , och övriga skogslän, men också söderut i landet. uppmärksammades denna fråga i en skrivelse till regeringen, men ännu tycks ingen lösning vara i sikte. Enligt min mening har staten tillsammans med tidningsutgivarna, och andra tidningsdistributörer ett ansvar att sätta sig ned och gemensamt komma fram till en lösning som tryggar lördagsutdelning av tidningarna också . Att få läsa sin dagliga tidning är en medborgerlig rättighet och viktig grund för att kunna hålla sig informerad och vara delaktig i den öppna demokratiska debatten i samhället. Vilka åtgärder är statsrådet beredd att vidta för att trygga medborgarnas rätt till daglig tidning också oavsett om man bor i stad eller på landet?
fr · GO11909 · 2001-03-16 00:00:00 — Fråga 2000/01:909 av () till statsrådet om EU:s bidrag till UNHCR:s finansiering har svåra ekonomiska problem och kommer att tvingas göra sig av av sin personal. Detta kommer givetvis att få mycket allvarliga negativa konsekvenser för verksamheten. av dess budget finansieras med frivilliga donationer. hör till de största bidragsgivarna, i synnerhet sett i förhållande till landets storlek. EU:s bidrag däremot har minskats från till . Mot den bakgrunden vill jag ställa följande fråga till statsrådet : Vilka åtgärder tänker regeringen vidta för att EU:s bidrag till UNHCR återförs till den tidigare nivån?
fr · GO11910 · 2001-03-16 00:00:00 — Fråga 2000/01:910 av () till kulturminister om kriterierna för Svenska Filminstitutets bidragsverksamhet beryktade film har väckt stor uppmärksamhet. Filmen handlar om prostitutionen i och västerländers sätt att utnyttja billig lettisk arbetskraft. I filmens sista sekvens har själv sex med de prostituerade som har medverkat i filmen. Filmen har vållat stor debatt och anses av många som kränkande, både mot de inblandade kvinnorna och det lettiska samhället. Filmen har fått finansiellt stöd av (). Jag tycker att det är anmärkningsvärt att SFI delar ut finansiella bidrag till filmer som innehåller sexuellt kränkande sekvenser vilket är fallet med film. Med detta i åtanke kan det kanske vara dags att göra en översyn av regeringens direktiv till filmverksamhet. I mina och många andras ögon var det ett misstag att fick statliga pengar för sitt filmprojekt. Vad kommer härnäst? Kan ytterligare filmer med än mer kränkande innehåll slinka igenom Svenska Filminstitutets bidragsförfarande? Avser kulturminister att se över kriterierna för Svenska Filminstitutets bidragsverksamhet till olika filmprojekt?
fr · GO11911 · 2001-03-16 00:00:00 — Fråga 2000/01:911 av () till kulturminister om saknade konstverk hos statliga myndigheter Statliga myndigheter och institutioner äger konst till ett värde av oräkneliga miljoner. Enligt uppgift har myndigheter stora svårigheter att ha kontroll över sina konstskatter, vilket beror på brist i uppföljning av de regler som gäller. Därför försvinner verk spårlöst. Enligt intendenten på och Moderna museets tillsynsenhet för samtlig statligt ägd konst hos myndigheterna, är det svårt att på grund av den dåliga inventeringen veta hur många verk man har tillsyn över. Troligen rör det sig om mellan 600000 och 700000 verk. Svinnet verkar tyvärr vara stort, myndigheten får in rapporter om att konstverk saknas. Reglerna är glasklara: samtliga myndigheter ska göra noggranna inventarielistor av all den konst de förfogar över, och också fotodokumentera sina innehav. Vi har ett ansvar inför framtida generationer att bevara vår kultur. Denna nationella konstskatt är värdefull, och ska behandlas därefter. Vad avser ministern göra för att komma till rätta med att konstverk försvinner inom de statliga myndigheterna?
fr · GO11912 · 2001-03-16 00:00:00 — Fråga 2000/01:912 av Skånberg (kd) till utrikesminister om biståndet till Enligt resultatanalyser som Sida har gjort av och har i bistånd överförts till den palestinska myndigheten . är därmed den fjärde största biståndsgivaren till UNRWA (för palestinska flyktingar). Enligt resultatanalysen kan Sida inte peka på några framsteg när det gäller fredlig utveckling, jämställdhet, korruption, utvecklingen inom mänskliga rättigheter och demokrati. De grövre övergreppen från de palestinska säkerhetsstyrkorna har minskat något, men man vet inte om det är en tillfällighet. Rapporter visar att palestinska läromedel, tryckta med biståndsmedel, är grovt antisemitiska och hetsar mot judarna. Är utrikesministern beredd att, för den palestinska myndigheten, påtala det orimliga i att ge svenskt bistånd om inte en ändring sker inom ovan nämnda områden?
fr · GO11913 · 2001-03-16 00:00:00 — Fråga 2000/01:913 av () till näringsminister om trafiksäkerheten i Återigen nås vi av att en dödsolycka inträffat på på dess sträckning genom . omkom två personer vid en olycka mellan en personbil och en lastbil. Den sträckning där olyckan inträffade har diskuterats. Trafiksäkerhetshöjande åtgärder har vidtagits på sträckningen norr om . Däremot inte söderut, förbi ned mot där E4:an har en oacceptabelt dålig standard. Eftersom E4:an både norrut och söderut om nämnda vägsträcka är av motorvägsstandard har trafikanterna svårt att ställa om till den sämre standard som gäller på vägavsnittet. Detta i sin tur verkar medföra en ökad olycksrisk. Min fråga till ministern är därför: Vad avser ministern att vidta för åtgärder för att öka trafiksäkerheten på kort och på lång sikt på den angivna vägsträckan mellan och ?
fr · GO11914 · 2001-03-16 00:00:00 — Fråga 2000/01:914 av () till näringsminister om viltstängsel Ett antal människor omkommer eller skadas på våra vägar i samband med viltolyckor. Bakom varje olycka döljer sig en personlig tragedi men kostnaderna för samhället är också betydande. I samband med ny- eller ombyggnader av vägar har man på många håll satt upp viltstängsel för att höja säkerheten. Det är däremot sällan som viltstängsel sätts upp som skydd vid övriga olycksdrabbade vägar om ingen ombyggnation görs. har deklarerat att de kommer att öka det förebyggande trafiksäkerhetsarbetet. Det borde också innebära att uppsättande av viltstängsel prioriteras längs alla olycksdrabbade vägar. Med hänvisning till det anförda vill jag ställa följande fråga till näringsministern: Är näringsministern beredd att medverka till att prioriterar viltstängsel längs de vägsträckor i landet som är särskilt drabbade av viltolyckor?
fr · GO11915 · 2001-03-16 00:00:00 — Fråga 2000/01:915 av () till näringsminister om infrastruktursatsningar då den svenska ekonomin har gått mycket bra ser vi nu tecken på konjunkturavmattning. Vi riskerar snart att se hur permitteringarna ökar och antalet arbetslösa återigen skjuter i höjden. Ett exempel på detta är stålföretaget i , som tillverkar järnvägsräls och fartygsprofiler. De beslutade att permittera 90 anställda på grund av låg efterfrågan på deras produkter. Stålföretagets huvudprodukt är just järnvägsräls och Inexas största kund på räls är . I den här typen av konjunkturlägen kan statliga infrastruktursatsningar innebära att människor som annars skulle gå arbetslösa får jobb. Egentligen har statliga stora behov av räls för underhållsarbete, anläggning av dubbelspår etc. Men de saknar just nu ekonomiska resurser. Från har uttalats att de är beredda att beställa mer räls om ekonomiska medel ställdes till deras förfogande av staten. Min fråga till näringsministern är: Är statsrådet beredd att nu avsätta medel för infrastruktursatsningar för att mildra effekterna av en väntande lågkonjunktur?
fr · GO11916 · 2001-03-16 00:00:00 — Fråga 2000/01:916 av () till näringsminister om broförbindelser över På flera platser längs har broar över älven mer eller mindre brakat ihop på grund av av dålig kvalitet. Det gäller t.ex. vid Umgransele, väster om men också vid Tegsnäset och . Vad gäller bron vid Umgransele har den tidigare ägts av en vägförening, men numera har kommunen ansvaret för drift och underhåll. har undersökt bron och funnit att den är i mycket dåligt skick. Den riskerar att rosta sönder om inget görs. De dåliga broarna över är ett stort bekymmer för de boende. Jordbrukare kommer inte åt sina ägor om man inte tar en omväg, som dessutom är ofarbar vissa delar av året. Med hänvisning till det ovan anförda skulle jag vilja ställa följande fråga till näringsministern. Är näringsministern beredd att ge att fördela medel så att de förfallna broarna över rustas upp till en godtagbar standard?
fr · GO11917 · 2001-03-16 00:00:00 — Fråga 2000/01:917 av Skånberg (kd) till näringsminister om Regeringen har, genom , gett i uppdrag att tillhandahålla en grundläggande kassaservice. Denna verksamhet kommer inte att bära sina kostnader och Posten och ledning har begärt full kostnadstäckning för detta av regeringen. Någon överenskommelse om kostnadstäckning föreligger ännu inte, varför har sett det nödvändigt att göra en avsättning för framtida beräknade underskott med den närmaste femårsperioden. När ämnar näringsministern teckna ett nytt avtal med ?
fr · GO11918 · 2001-03-16 00:00:00 — Fråga 2000/01:918 av () till jordbruksminister om astma, allergi och innehållsdeklarationer Fler människor än någonsin lider av någon form av astma eller allergi. För runt tre miljoner svenskar präglas vardagen i varierande utsträckning av allergiska besvär på grund av exempelvis naturliga företeelser såsom pollen men även starka dofter och olika födoämnen. I en del extremfall kan allergin orsaka dödsfall. Dessa till synes friska tre miljoner människor möts ofta med bristande förståelse för sin dolda sjukdom. Det ökar besvären och riskerna av allergi och gör det svårare för allergiker att fungera i samhället. Exempelvis kan ett vanligt restaurangbesök orsaka svåra besvär och stort obehag på grund av cigarettrök och starka dofter. Lägg till detta att allergikerna inte kan vara helt säkra på att de tål den mat som restaurangen serverar. För allergiska skolbarn kan skolgången bli mycket komplicerad om de måste vistas i lokaler där städningen skurits ned eller avskaffats. Exemplen ovan påvisar i all sin enkelhet även på några olika enkla åtgärder för att hjälpa astmatiker och allergiker. Se till att skolor och arbetsplatser städas regelbundet. Låt inte dina barn gå till skolan i kläder de haft i närheten av pälsdjur. Använd mindre parfym. Rök inte i offentliga lokaler etc. Däremot krävs det kraftigare åtgärder när det gäller födoämnen. Här måste regeringen agera. Allergiker måste på ett enkelt sätt få veta vad alla matprodukter innehåller. Det kan faktiskt, som berörts kort ovan, vara livsviktigt för vissa allergiker. Jag vill därför fråga vad jordbruksministern avser göra för att tillse att innehållsdeklarationer på livsmedel blir så tydliga att inga personer med anförda besvär behöver vara oroliga när de står i butiken och skall välja
fr · GO11919 · 2001-03-15 00:00:00 — Fråga 2000/01:919 av () till jordbruksminister om särskilda försiktighetsåtgärder med anledning av mul- och klövsjuka Mul- och klövsjukan är en mycket smittsam sjukdom. Det är av den anledningen fullt befogat att införa försiktighetsåtgärder, särskilt i djurtäta områden, för att minimera risken att smittan förs vidare. För jordbrukare i norra synes det dock inte som åtgärderna står i proportion till risken för smittspridning. Man kan fråga sig om smittorisken är lika hög inom exempelvis stödområde 1 som i djurtätare områden. En viss differentiering av reglerna anser jag borde vara möjlig. För slakttransporter i dessa områden innebär restriktionerna att de oftast långa avstånden helt omöjliggör för bonden att skicka djuren till slakt. Slakterierna kräver ett visst antal djur för att komma till gården eftersom transportkostnaden per djur eljest blir alltför hög. Det innebär för väldigt många bönder att det i princip är helt stopp för att leverera slaktdjur. Som en bieffekt kan bonden på grund av restriktionerna tillfälligt komma över 100 djurenheter, vilket totalt förändrar bidragsgrunderna. Man kan undra om detta i så fall ska anmälas till miljökontoret och om bonden kan råka ut för sanktioner. Vad avser jordbruksministern vidta för åtgärder för att underlätta för djurägarna i mindre djurtäta områden i ?
fr · GO11920 · 2001-03-16 00:00:00 — Fråga 2000/01:920 av () till jordbruksminister om har ännu inte godkänt Leader-plus-program. Leader-plus är fortsättningen på det Leader II-program som framför allt var landsbygdens och de små projektens finansieringsform. Varför EU nu underkänner regeringens nya Leader-plan beror på att den utelämnat från möjligheten att delta i det nya programmet. Regeringen anser dock att inga Leader medel ska utgå till mål1-området eftersom regionen anses tillgodosedd med mål1- programmet. För att övertyga kommissionen om det riktiga i att utelämna argumenterar regeringen för att områden med mindre än fem innevånare per kvadratkilometer inte når upp till den kritiska massan av mänskliga resurser. Enligt regeringen existerar således inte tillräcklig utvecklingskraft i dessa regioner för att Leader-plus ska kunna komma i fråga. I verkligheten är det svårt att inom ramen för det nya mål1-programmet få till stånd Leader-liknande verksamhet. Den karaktär av småskalighet som präglar Leader-projekten skulle knappast orka med en mål1-ansökan. kan lovande projekt som säkert skulle utmynna i nya företag och nya jobb på landsbygden i komma att äventyras på grund av regeringens förhållningssätt. Mot bakgrund av ovanstående vill jag fråga statsrådet följande: Vilka åtgärder avser statsrådet vidta för att även mindre projekt inom mål 1-området ska kunna komma till stånd trots uteblivna Leader-medel?
fr · GO11921 · 2001-03-16 00:00:00 — Fråga 2000/01:921 av () till justitieminister om inre gränskontroll När blir fullvärdig medlem av kommer dokumentkontroll vid gränser mot annat Schengenland inte längre företas. I stället kommer kontrollen att öka inom landets gränser. När lagen om polissamarbete m.m. med anledning av anslutning till Schengen lades fram för valde regeringen att inte lägga fram det förslag som behandlade just inre kontroll. Detta på grund av Lagrådets kritik och risken för att förslaget i praktiken skulle kunna komma i strid med regeringsformen. aviserar dock att man vill förstärka den inre kontrollen. Det kan således konstateras att personer med utomnordisk bakgrund i ökad utsträckning kommer att tvingas underkasta sig kontroll inom . I RPS föreskrifter för inre kontroll (RPS FS 1986:3) framgår att denna kontroll inte får företas enbart därför att person på grund av hudfärg, språk, namn, beteende eller eljest kan antas vara utlänning. I RPS föreskrifter om yttre utlänningskontroll (FPS FS 1986:4) är det däremot just utseende, klädsel, språk eller liknande som utgör kontrollkriterier. Vilka av dessa som kommer att vara gällande är svårt att utläsa. Min fråga till ministern blir således: Kommer regeringen att ta några initiativ för att se över reglerna för inre gränskontroll för att förhindra att diskrimineringsförbudet i regeringsformen inte överträds?
fr · GO11922 · 2001-03-16 00:00:00 — Fråga 2000/01:922 av () till statsrådet om adoptionsbidraget beslutade i samband med budgeten att bidraget till adoptivföräldrar skulle öka till . Denna ökning skedde . Adoptionsorganisationerna har höjt priserna på adoption med ungefär samma belopp. Det innebär för de enskilda adoptivföräldrarna ingen förändring i kostnaderna. Adoption får inte bli en klassfråga. Det finns många barn som har behov av att komma till ett kärleksfullt hem. De finns också många par i vårt land som kan tänka sig att adoptera. En ytterligare höjning skulle sannolikt resultera i att adoptionsorganisationerna ökade sina avgifter än mer. Vi måste hitta andra vägar. Avser ministern vidtaga åtgärder för att kostnaderna för internationella adoptioner ska minska?
fr · GO11923 · 2001-03-16 00:00:00 — Fråga 2000/01:923 av () till finansminister om annonsskatten Dom har fallit i annonsskattefrågan. En dom som fastställer att en gratisprenumeration för varje fullt betald prenumeration bedöms som två sålda. Därmed kommer upplagesiffran att kunna behållas på sådan nivå att man undantas från annonsskatt. Övrig likvärdig fackpress med samma upplaga, men med ett antal prenumeranter som understiger konkurrentens nivå, benämns annonsblad och tvingas därmed betala i annonsskatt. Att lagskrivningen beträffande fackpress ur annonsskattehänsyn är konkurrensbegränsande framgår klart. En facktidning som slipper betala annonsskatt har en konkurrensfördel jämfört med en likvärdig men upplagemässigt mindre facktidning. Min fråga till finansministern är: Vilka åtgärder ämnar finansministern vidta för att båda dessa facktidningarna ska slippa betala annonsskatt?
fr · GO11924 · 2001-03-16 00:00:00 — Fråga 2000/01:924 av () till näringsminister om åtgärdspaket för Det finns goda utvecklingsförutsättningar i sydöstra om regionen ges rättvisa och likvärdiga förutsättningar. är emellertid svårt utsatt. Kommunen har tappat av sin befolkning. Det motsvarar en befolkningsminskning på 90 000 invånare ur ett Stockholmsperspektiv. Problemen är än mer akut sedan den största industrienheten Moteco i som tillverkar mobiltelefonantenner bl.a. lagts ned och tillverkningen flyttat utomlands. Åtgärder behöver vidtas som ger förutsättningar för tillväxt utifrån lokala förutsättningar. Statliga infrastrukturinvesteringar är nödvändiga för att skapa denna positiva process. Ökade resurser för det lokala mål 2-området som kommunen tillhör likaså. Satsningar på bredband, arbetsgivaravgiftssänkningar och lokaliseringar av ny sysselsättning är andra. Med hänvisning till det akuta sysselsättningsläget i vill jag fråga näringsministern: Vilka åtgärder är näringsminister beredd att vidtaga för att stärka tillväxt och utveckling i ?
fr · GO11925 · 2001-03-19 00:00:00 — Fråga 2000/01:925 av () till utrikesminister om FN:s konvention om barnets rättigheter Det är välbekant att den nyvalde presidenten inte benådar dödsdömda. Han har tvärtom hånat dödsdömda när de ansökt om nåd. är anhängare av dödsstraffet, trots att det av DNA-analyser framgått att flera dödsdömda blivit oskyldigt avrättade. Ett annat barbariskt drag i det amerikanska rättssystemet är att man kan döma barn till livstids fängelse och förståndshandikappade till dödsstraff. dömdes en 14-årig svart pojke till livstids fängelse för att ha dödat ett annat barn @ en 12-årig flicka. Med en president som kan pojken näppeligen få någon nåd eller vettig behandling. Det som gör denna typ av brutala domar möjlig är att @ vid sidan om (ett land som saknar regering) @ är det enda land i världen som inte undertecknat FN:s konvention om barnets rättigheter. För övrigt kan man svårligen tänka sig att en vit pojke hade fått samma straff. En viktig uppgift för under ordförandeskapet torde vara att förmå EU att påverka till att underteckna FN:s konvention om barnets rättigheter. Jag vill därför fråga utrikesministern: Vad avser utrikesministern att göra för att förmå EU att påverka att underteckna och börja tillämpa FN:s konvention om barnets rättigheter?
fr · GO11926 · 2001-03-19 00:00:00 — Fråga 2000/01:926 av () till utrikesminister om behandling av judar Enligt tvingas judar i ha en s.k. judestämpel i pass och identitetskort. Enligt samma källa pågår diskussioner om att ta bort bestämmelsen som kräver judestämpel, men inga sådana beslut är ännu tagna. Den har tagit en rad initiativ när det gäller att motarbeta antisemitism och nazism. Trots detta har inga krav ställts på den lettiska regeringen att sluta med stämplingen av sina judiska medborgare som villkor för att få svenskt bistånd. har biståndet till uppgått till mer än . Bl.a. har pengarna använts till att stärka rättssäkerheten. pågår projekt i detta syfte. Det är viktigt att ställer krav på de länder som är mottagare av vårt bistånd. Ett oavvisligt krav är att länderna är demokratiska. Ett annat krav borde vara att alla innevånare i mottagarlandet behandlas med respekt av myndigheterna, och att ingen kränkande särbehandling av olika grupper av människor, exempelvis judar, förekommer. Vad avser utrikesministern vidta för åtgärder för att påverka att sluta upp med sin diskriminerande behandling av judar?
fr · GO11927 · 2001-03-19 00:00:00 — Fråga 2000/01:927 av () till utrikesminister om stening till döds Stening till döds är ett barbariskt, ociviliserat och ohyggligt uttryck för patriarkal maktutövning. Den åtalade grävs ned till midjan och stenar av rätt storlek kastas på henne till dess hon dör. Stening är en del av straffarsenalen i den islamiska regimen i . , mamma till 3 barn, anklagas för otrohet och har blivit dömd till döden genom stening av den islamiska regimen i . lever i stor fara och risken för att domen verkställs och avrättas är överhängande. För inte så länge sedan dömdes och till döden genom stening. De räddades från att dödas genom bl.a. internationell uppmärksamhet och inblandning. Min fråga till statsrådet är därför: Vilka åtgärder är statsrådet beredd att vidta internationellt och gentemot den islamiska regimen i för att få slut på steningarna av kvinnor?
fr · GO11928 · 2001-03-19 00:00:00 — Fråga 2000/01:928 av () till statsrådet om politisk förföljelse av kvinnor i Stening till döds är ett barbariskt, ociviliserat och ohyggligt uttryck för patriarkal maktutövning. Stening är en del av straffarsenalen i den islamiska regimen i . , mamma till tre barn, anklagas för otrohet och har blivit dömd till döden genom stening av den islamiska regimen i . lever i stor fara och risken för att domen verkställs och avrättas är överhängande. Två flickor som lekte i en park utan att deras bröder eller pappa var i närheten fängslades. Kvinnor som vägrar bära slöja eller bär slöjan felaktigt piskas offentligt, vanställs i ansiktet och kastas i fängelse. Att vägra bära slöja är en politisk handling, vilket de straff som utdöms för de kvinnor som vägrar, visar. Att ha sex utanför äktenskapet är ett brott mot den islamiska regimens i uppfattning om kvinnors sexualitet. De kvinnor som flyr till undan offentlig piskning eller stening till döds utsätts för förföljelse på grund av sin politiska uppfattning. Min fråga till statsrådet är därför: Vilka åtgärder kommer statsrådet att vidta för att ska erkänna risk för stening eller offentlig piskning som politisk förföljelse så att kvinnor från därmed får politisk asyl?
fr · GO11929 · 2001-03-19 00:00:00 — Fråga 2000/01:929 av () till näringsminister om betongen i Alla betongkonstruktioner som står i salt eller bräckt vatten har begränsad livstid. Alltfler forskare börjar nu tvivla på det koncept som ligger till grund för . Betongskiktet som skyddar armeringsjärnen mot inträngande vatten är i tunnaste laget, hävdar t.ex. professor till . Det medför att saltets klorider tränger in till armeringsjärnen. Som därmed börjar rosta, vilket medför att volymen ökar och sprängkrafter uppstår. Företaget som byggde bron utgick från den mest lönsamma teorin kring dessa frågor. Trots att tidigare kunskaper och erfarenheter gav ett helt annat besked om betongens hållbarhet. Betongens förmåga att stå emot saltvatten är inte av den art som brokonsortiet haft kortsiktiga ekonomiska orsaker att hoppas. Avser näringsministern att långsiktigt försäkra staten för kostnader som kan bli följd av lönsamhetsjakten vid brobygget?