ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
frs · GO12941 · 2001-03-28 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:941 om avreglering för näringsidkande företag har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att höja takten i det fortlöpande arbetet med regelförenkling och avreglering för näringsdrivande företag. Inledningsvis vill jag säga att Simplexenheten numera övervakar att samtliga nya eller förändrade regelförslag som kan ha effekter av betydelse för småföretagare underställs en särskild konsekvensanalys. Att granska förslag på nya regler och på det sättet stoppa onödigt nytt krångel är den uppgift som Simplexenheten har koncentrerat sig på. Fr.o.m. kommer även insatser hos myndigheterna och utredningsväsendet att prioriteras, bl.a. genom utbildningsinsatser. När det gäller förenklingar av den befintliga regelmassan kommer skattelagstiftning, miljölagstiftning och arbetsrättslagstiftning i första hand att prioriteras. I arbetet med att ta fram förenklingsförslag av befintliga regler har Simplexenheten stöd av en grupp småföretagare och småföretagsexperter. Gruppen ingår i referensgruppen för entreprenörs- och näringslivsutveckling. När det gäller Småföretagsdelegationens förslag vill jag understryka att dessa har varit av stor betydelse för regeringens arbete med småföretagsfrågor. Det har bl.a. inneburit att medvetenheten om småföretagarnas särskilda villkor har ökat inom departementet och myndigheter. Vad beträffar de förslag som Småföretagsdelegationen lade fram, anser regeringen att åtgärder vidtagits för att undanröja majoriteten av de hinder för tillväxt som delegationen identifierade. Regeringen har t.ex. påbörjat införandet av individuella kompetenskonton, förbättrat möjligheterna att göra avsättningar till periodiseringsfond, förbättrat informationen för småföretagare och genomfört hela det paket av åtgärder som delegationen föreslog för att förstärka det mer systematiska arbetet med regelförenkling. Karaktären och omfattningen på förslagen skiljer sig dock högst väsentligt åt sinsemellan och därmed tiden för genomförandet. Vissa förslag rör en specifik regel eller uppgiftsskyldighet medan andra handlar om mer omfattande attitydförändringar som tar att genomföra. Vissa av förslagen avser inte heller regeringen att göra någonting åt eftersom de antingen ligger inom kommunernas eller privata näringslivets ansvarsområden, t.ex. att det ska finnas Internetanslutna datorer på bibliotek eller att näringslivsprogram ska utformas i varje kommun. I budgetpropositionen redovisade regeringen mer utförligt åtgärder med anledning av Småföretagsdelegationens förslag. kan vi konstatera att mycket återstår att göra inom regelförenklingsområdet. Att förbättra förutsättningarna för ett växande näringsliv är en långsiktig och kontinuerlig process, och jag kommer att arbeta vidare med dessa frågor. Att avkrångla är ett långsiktigt arbete som till stor del kräver attityd- och perspektivförändringar.
frs · GO12942 · 2001-03-28 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:942 om infrastrukturen i har frågat mig om jag ämnar vidta några åtgärder för att ska få en fungerande infrastruktur vilket skulle leda till bättre förutsättningar för företag att verka i . Låt mig först säga att jag är medveten om problemen med vägarna i . Jag har som näringsminister gjort resor i och jag har haft tillfälle att diskutera utvecklingsfrågor med såväl politiker som näringslivsföreträdare från , inte minst vid den s.k. Dalslandsdagen i . Jag har noterat den stora betydelse man lägger vid vägfrågorna. Regeringen föreslog i budgetpropositionen en höjning av anslaget till väghållning och statsbidrag. I regleringsbrevet för beslutade regeringen därefter om en höjning av anslagsposten Investeringar i regionala planer till för jämfört med . Den kraftiga höjningen motiveras av att regeringen vill säkerställa och bevara nuvarande infrastruktur och därför skapa förutsättningar för en satsning på ökad bärighet, tjälsäkring och rekonstruktion av det regionala vägnätet. Jag har erfarit att man i har prioriterat vägobjektet Råsseröd@Båberg på , som därmed kommer att byggstarta . De tillkommande medlen för bärighet, tjälsäkring och rekonstruktion av det regionala vägnätet blir därför mindre i än i t.ex. skogslänen. Enligt verksamhetsplan läggs på sådana åtgärder. Det är en höjning med jämfört med . Regeringen kommer att återkomma till frågan i det förslag till framtida infrastrukturinriktning som ska lämnas till .
frs · GO12943 · 2001-03-28 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:943 om Ung Företagsamhet har frågat mig om jag kommer att agera så att organisationen också fortsättningsvis får stöd. avser i sin fråga de medel för regional projektverksamhet som länsstyrelserna och självstyrelseorganen disponerar och om de kan användas till Ung Företagsamhets projekt som varar än . Jag vill börja med att konstatera att organisationen gör ett utomordentligt gott arbete. Ung Företagsamhet är en snabbväxande organisation som verkar för förståelse och kunskap om företagsamhet i det svenska utbildningssystemet. Genom organisationens utbildningar ges ungdomar möjlighet att utveckla kreativitet, företagsamhet och entreprenörskap. Det är viktigt att stärka entreprenörskulturen i samhället och synliggöra unga människors företagsamhet. Genom att unga människor ges kunskaper om och färdigheter i företagande av olika former står de bättre rustade för sina framtida arbetsliv. Det är därför viktigt att stödja aktörer som verkar för entreprenörskap i skolan. När det gäller direkta fråga så disponerar länsstyrelserna och självstyrelseorganen regionalpolitiska medel som bl.a. får användas för regional projektverksamhet. Projektverksamheten styrs av förordningen (1998:1634) om regionalt utvecklingsarbete. Varje projekt ska vara väl avgränsat och medlen får inte användas som driftstöd. Projekttiden bör normalt inte överstiga , men det är möjligt att utsträcka denna om länsstyrelserna eller självstyrelseorganet bedömer att det finns skäl för detta. I de fall då projektmedlen används som komplement till annan statlig finansiering får de dock lämnas av högst .
frs · GO12945 · 2001-03-28 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:945 om genetiskt modifierade livsmedel har frågat vilka åtgärder jag avser att vidta för att få bort saluförande av genetiskt modifierade livsmedel som ekologiska. Frågan ställs med anledning av att i en nyligen avrapporterad kartläggning påvisade förekomst av genetiskt modifierad soja i två ekologiska produkter. resultat visar att varken märkningskraven för genetiskt modifierade livsmedel eller kraven för ekologiska produkter var uppfyllda för de två ekologiska produkterna. planerar nu ett kontrollprogram för GMO-livsmedel som kommer att bygga på de erfarenheter man fick i kartläggningen. Det nya kontrollprogrammet kommer att starta . Även inom EU kommer man att genomföra ett program för att kartlägga förekomst av GMO i livsmedel. Syftet med programmet är att kontrollera att märkningsbestämmelserna efterlevs. Enligt min bedömning kommer den ökade fokuseringen på kontroll av GMO i livsmedel att medföra att producenternas egenkontroll av råvaror förbättras.
frs · GO12946 · 2001-03-28 00:00:00 — Svar på frågorna 2000/01:962 om bostadsbidraget och 946 om beräkningsgrunder för bidrag har till statsrådet ställt en fråga som rör bostadsbidraget. Arbetet är så fördelat att det är jag som ska svara på frågan. har frågat mig om jag avser att se över reglerna för bostadsbidraget som innebär att barns förmögenhet ingår i den bidragsgrundande inkomsten. Vidare har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att förändra regelverket för bostadsbidraget så att hushåll med barn som har förmögenhet inte ska drabbas ekonomiskt. Eftersom såväl som frågor avser reglerna för bostadsbidrag och barns förmögenhet besvarar jag dem i ett sammanhang. har överlämnat sitt slutbetänkande till regeringen. har haft till uppgift att analysera barnbidrag, underhållsstöd och bostadsbidrag till barnfamiljer. Avsikten har varit att förutsättningslöst pröva möjligheterna för att inom ramen för den generella välfärdspolitiken förändra och modernisera stödsystemen. Syftet är också att pröva om det är möjligt att förändra bidragsgivningen i en riktning som innebär att marginaleffekterna minskar som den fördelningspolitiska träffsäkerheten ökar. Utredningen har ägnat särskilt uppmärksamhet åt bostadsbidragen eftersom de står för en stor del av marginaleffekterna för barnfamiljer. Utredningens betänkande kommer på sedvanligt sätt att remitteras och därefter bereder departementet frågorna i vanlig ordning. Jag är medveten om de problem som och beskriver i sina frågor till mig. För att belysa detta pågår ett arbete inom departementet.
frs · GO12949 · 2001-03-28 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:949 om bidrag till uppsnyggning inför EU:s ministerbesök har frågat mig om jag avser att vidtaga åtgärder för att anslag kan ges till så att en uppsnyggning av nämnda lokaler kan ske inför EU:s ministerbesök. Falu kommun har erbjudit sig att stå värd för en middag för deltagarna i det informella kulturministermötet som kommer att äga rum i den 20@22 maj 2001 med anledning av EU-ordförandeskapet. Middagen planeras äga rum och kommunen har erbjudit att hålla den i Konsthallen i . I anslutning till planeringen av middagen har, efter vad jag erfarit, museet och kommunen meddelat 2001-sekretariat sin avsikt att måla om tak samt delar av väggarna i Konsthallens stora salar. Några krav på upprustning av lokalerna har aldrig framförts från vare sig eller . I en artikel i hävdas däremot att chefen för museum "ser EU-besöket som en chans att få pengar" till en upprustning av Konsthallen. Något som inte varit möjligt. Eftersom ägnat sitt uppdrag som landstingspolitiker i åt att förhindra satsningar på kulturen skulle man kunna travestera hans eget uttalande i samma artikel: Kultur är inte fint nog för att ska anse den vara värd en endaste landstingskrona.
frs · GO12950 · 2001-03-28 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:950 om flytt av har frågat mig vilka åtgärder jag tänker vidta för att flytten av ska hållas inom den tidsram som satts ut. Efter beslut om proposition 1999/2000:30 respektive proposition 1999/2000:97 våren och fattade regeringen beslut om ändring av regleringsbrev för Försvarsmakten . I besluten framgår att avveckling, inrättande eller omorganisering av enheter inom grundorganisationen ska påbörjas och vara avslutade . Undantag är enheter som ska ingå i Försvarsmaktens underhålls- och stödverksamhet samt lokaliseringen av Operativa insatsledningen. I Försvarsmaktens årsredovisning och budgetunderlaget framgår att Försvarsmakten beräknar att avvecklingen av berörda enheter i grundorganisationen kommer att vara genomförd vid utgången av 2001, med några undantag. Försvarsmakten har anmält att flytten av från /till /sannolikt kommer att fördröjas till tredje kvartalet 2003. En av orsakerna är att en analys av det totala behovet av fastighetsresurser inom garnisonen i fortfarande pågår. En annan är att Försvarsmaktens ökade internationella verksamhet får till följd att flytten inte kan ske successivt, som var planerat från början, utan måste ske i ett steg för att undvika kompetenssvackor. En analys av frågan pågår nu på Försvarsdepartementet. Det är enligt min mening viktigt att omlokaliseringen genomförs och på ett sådant sätt att verksamheten inte påverkas negativt. Jag kommer även fortsättningsvis noga följa det återstående omstruktureringsarbete som pågår inom Försvarsmakten.
frs · GO12951 · 2001-03-29 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:951 om effektivare rättsväsende har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att förenkla handläggningen av enkla brott med endast böter i straffskalan där brottslingen erkänner. Som jag tidigare uttalat är det angeläget att undersöka vilka möjligheter det finns att ytterligare effektivisera rättsväsendet i olika avseenden. Den utveckling som ägt rum inom rättsväsendet syftar till en effektivare och snabbare hantering av ärenden med bibehållen rättssäkerhet. Ett ärende ska inte handläggas på en högre nivå än som är nödvändigt. På så vis kan rättsväsendets resurser tas till vara på ett bättre sätt. Effektiv användning av resurserna för brottsbekämpningen förutsätter bl.a. att handläggningsformerna förenklas i olika avseenden. Ett viktigt inslag i reformarbetet inom rättsväsendet har varit att i fråga om mindre brott minska belastningen på domstolarna och även på åklagarna. Frågan om att förenkla utredningen och lagföringen av brott övervägs av en utredning som tillsattes . Utredningen har namnet Beredningen för rättsväsendets utveckling. har vi ordningsbotsinstitutet som syftar till en effektiv och snabb handläggning av enkla brott. Föreläggande av ordningsbot utfärdas av polisen. Det kan utfärdas beträffande brott för vilket inte är stadgat annat än penningböter och förutsätter att den misstänkte erkänner gärningen. Föreläggandet utfärdas normalt direkt i samband med händelsen i den misstänktes närvaro. Ett exempel på brott där ordningsbot tillämpas i hög utsträckning är trafikförseelser av olika slag. Över hälften av alla lagföringar sker genom ordningsbot. Som exempel på brott där handläggningen skulle kunna förenklas nämner snatterier. har i en framställan till regeringen föreslagit att tillämpningsområdet för ordningsbotsinstitutet ska utvidgas till att avse alla brott på vilka penningböter kan följa, dvs. även brott för vilka dagsböter ingår i straffskalan men där det skulle bli fråga om penningböter i det enskilda fallet. Den brottslighet som främst har i åtanke med sitt förslag är just vissa mindre allvarliga fall av snatteri där påföljden regelmässigt bestäms till penningböter. Att utvidga tillämpningsområdet för ordningsbotsinstitutet till fall där brottet är så pass allvarligt att det skulle bli fråga om dagsböter är emellertid knappast aktuellt. bygger på att bötesbeloppet kan bestämmas efter fastlagda tariffer, vilket inte är möjligt med dagsböter som är beroende av den enskildes inkomstförhållanden. På pågår nu ett arbete med att ta fram direktiv till en utredning med uppgift att bl.a. överväga frågor kring snatteribrott. Utredningen ska bl.a. undersöka behovet och möjligheterna att med bibehållen rättssäkerhet förenkla utredningen och lagföringen av sådana brott. En sådan analys innefattar komplicerade frågor, bl.a. kommer olika processrättsliga bestämmelser att behöva ses över. Avsikten är att en utredare ska kunna tillsättas .
frs · GO12952 · 2001-03-28 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:952 om missbruksproblem inom äldreomsorgen har frågat mig vilka åtgärder jag avser vidta angående det växande problemet med missbruk bland äldre inom äldreomsorgen. Missbruksproblem förekommer bland äldre och därmed inom äldreomsorgen. Vi har på dock inte fått några tecken på att detta är ett växande problem. Först vill jag understryka att självklart måste äldre personer med missbruksproblem ha samma rätt till vård och behandling som personer i andra åldrar. Det är också viktigt att förebyggande arbete även omfattar äldre. Det är viktigt att kommunerna i sin planering och utformning av särskilda boendeformer tar ställning och hänsyn till olika målgrupper och deras specifika behov av vård och omsorg. Kommunernas särskilda boenden för äldre personer måste självklart organiseras på så vis att medboende kan känna trygghet. Det är viktigt att personalens behov av kunskap och stöd i frågor som rör missbruk bland äldre uppmärksammas. Erfarenheter har visat att det inom särskilda boenden i många fall är svårt att blanda målgrupper med skilda behov. Detta ställer mycket stora krav på verksamheten och personalens kompetens. Inom ramen för den nationella handlingsplanen för äldrepolitiken (prop. 1997/98:113) konstaterade regeringen att mer kunskap behövs om äldre och åldrande. Regeringen och beslutade därför att genomföra en satsning på forskning inom äldreområdet och att stödja uppbyggnad och utveckling av regionala FoU-centrum inom äldreområdet. Det är främst ett kommunalt ansvar att organisera verksamheter på ett ändamålsenligt sätt för såväl boende som personal. Jag avser därför inte att vidta åtgärder som är riktade mot de problem som tar upp i sin fråga.
frs · GO12953 · 2001-03-30 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:953 om har frågat mig om vilka åtgärder jag avser vidta för att det i instruktioner ska framgå att verkets arbete ska genomsyras av rättssäkerhet. skriver i sin fråga att bakgrunden är uppgifter i TV-nyheter där det fördes fram uppgifter om att handläggaren i ett anknytningsärende ska ha ringt upp en kvinna och i ett bandat samtal på ett fördomsfullt sätt ska ha varnat henne för "arabiska män". Enligt vad jag har erfarit har reagerat på de här uppgifterna och regiondirektören i den region vid vilken händelsen ska ha inträffat har uttalat att hon ser allvarligt på det inträffade och att det ska göras en utredning. Jag noterar detta med tillfredsställelse. ska enligt den vision som verket arbetat fram i sitt arbete stå för humanitet och respekt, rättssäkerhet och engagemang. Personalens förhållningssätt och den grundläggande respekten för individens ansvarstagande för sin egen situation är centrala begrepp. har vidare arbetat fram grundläggande värderingar enligt vilka verket i sitt agerande mot andra bl.a. ska sätta den enskilda människan i centrum, respektera människors förutsättningar, gränser och okränkbarhet samt tro på människors vilja och förmåga att ta ansvar och arbeta med empati. Jag instämmer helt i uppfattning att fördomar och förutfattade värderingar inte får förekomma vare sig hos eller hos andra myndigheter. Som jag har beskrivit tidigare i det här svaret arbetar aktivt för att motverka detta.
frs · GO12954 · 2001-03-28 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:954 om handlingsplaner mot kvinnomisshandel har frågat mig vilka åtgärder regeringen tänker vidta för att säkra att 8 a § i socialtjänstlagen konkretiseras genom handlingsplaner och åtgärdsprogram i samtliga kommuner. Bakgrunden är uppgift om att många kommuner inte har beredskap att möta misshandlade kvinnor enligt lagens intentioner. För att komma till rätta med ett så komplext problem som våld mot kvinnor behövs insatser på bred front, såväl inom rättsväsendet som inom socialtjänst och hälso- och sjukvård. har som huvuduppgift att lämna enskilda personer hjälp och stöd, om behovet inte kan tillgodoses på annat sätt. Det gäller oavsett anledning till hjälpbehovet. I fråga om stöd till kvinnor som utsatts för våld är det särskilt angeläget med insatser av metod- och kompetensuppbyggnadskaraktär samt ett intensifierat samarbete över sektorsgränserna. I samband med att kvinnofridsreformen trädde i kraft fick och andra berörda myndigheter inom området regeringens uppdrag att, med olika utgångspunkter, stödja reformens genomförande. Som exempel på ett myndighetsgemensamt uppdrag kan nämnas det utbildningsmaterial som färdigställts och som ska användas för utbildning av personal inom både rättsväsendet och socialtjänst och hälso- och sjukvård. Ett annat exempel är ett metodutvecklingsprojekt inom som syftar till att inom bättre kunna bedöma och tillgodose misshandlade kvinnors behov. Att bistå och stödja en människa som utsatts för våld och övergrepp är en svår och mångdimensionell uppgift. Arbetssätt och kompetens inom måste kontinuerligt utvecklas och anpassas. och andra myndigheters insatser för att stödja det arbetet är därför en mycket viktig del av kvinnofridsreformen. kommer att slutredovisa sitt uppdrag i samband med årsredovisningen . Först efter att ha tagit del av, och bedömt, den samlade erfarenheten av insatser inom ramen för kvinnofridsreformen är jag beredd att överväga behovet av ytterligare åtgärder från regeringens sida.
frs · GO12955 · 2001-03-28 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:955 om maxtaxan har frågat mig vilka åtgärder jag är beredd att vidta för att underlätta för de kommuner som inför maxtaxan. I propositionen Maxtaxa och allmän förskola m.m. (1999/2000:129) föreslog regeringen en för kommunerna frivillig maxtaxa. Dessutom föreslogs ett system för statsbidrag för kvalitetssäkrande åtgärder till de kommuner som inför maxtaxa. Propositionen behandlades av . Lag om ändring i skollagen (1985:1100) angående bestämmelserna om förskoleverksamhet för barn vars föräldrar är arbetslösa eller föräldralediga samt bestämmelserna om den allmänna förskolan, utfärdades (SFS 2000:1375). Dessa bestämmelser träder i kraft , samt . Beredningen av de förordningar som ska reglera maxtaxan och de kvalitetssäkrande åtgärderna inom förskoleverksamhet och skolbarnsomsorg pågår inom . Jag räknar med att kunna presentera dessa . Därmed har kommunerna tillgång till samtliga bestämmelser avseende reformen om maxtaxa och kvalitetssäkring inom förskoleverksamhet och skolbarnsomsorg, förskoleverksamhet för arbetslösas och föräldraledigas barn samt den allmänna förskolan. kommer att bli ansvarig myndighet för administration och uppföljning av reformen.
frs · GO12958 · 2001-03-28 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:958 om tillsynsavgifter har mot bakgrund av en tidigare interpellation i samma ämne återkommit med en fråga om vilka åtgärder jag avser att vidta, när det gäller översyn av tillämpningen av tillsynsavgifter för små och medelstora företag. Som jag framhöll under interpellationsdebatten, anser jag generellt att avgiftsförordningen i stor utsträckning tar hänsyn till företagens verksamhet, men att den schablonisering i beräkningarna som är nödvändig innebär att möjligheter till nedsättning måste finnas i enskilda fall, när särskilda omständigheter föreligger. En första uppgift för mig i den översyn jag nämnde i debatten är givetvis att informera mig om i vad mån det finns eller kommer att finnas vägledande avgöranden från , som normalt är sista instans för mål av den art som frågan rör. Enligt vad jag inhämtat finns i ett tiotal mål som rör frågan om avgift enligt avgiftsförordningen, varav närmare hälften av dessa rör frågan om nedsättning av avgift enligt avgiftsförordningens klassificering. Först när dessa ärenden är avgjorda finns tillräcklig grund för att ta ställning till vilket behov det finns för ändring av avgiftsreglerna.
frs · GO12959 · 2001-03-28 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:959 om Kust-till-kust-banan har frågat mig vilka åtgärder jag är beredd att vidta för en upprustning av Kust-till-kust-banan på sträckan Emmaboda@Karlskrona. Jag delar uppfattning att en god standard på såväl infrastruktur som tågtrafik stärker järnvägens konkurrenskraft. När det gäller Kust-till-kust-banan så kan jag konstatera att i årets budget har lagt in flera åtgärder, bl.a. sliperbyte, i syfte att höja standarden på sträckan mellan och . Med mer trafik och högre hastigheter krävs också insatser för att höja säkerheten. planerar att göra om 68 plankorsningar . Regeringen förbereder en proposition om inriktning av utveckling av transportsystemet som ska presenteras . I övrigt vill jag inte föregripa de förslag som kommer att presenteras .