frs · GP1267 · 2001-11-02 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:67 om barnet i asylprocessen har frågat mig om regeringen avser att vidta åtgärder för att komma till rätta med missförhållanden och se till att lagstiftarens intentioner med ändringarna i utlänningslagen , som berör barnfrågor, får genomslag. anger som bakgrund till sin fråga att () kritiserade i rapporten i asylärenden. Kritik riktades främst mot respekten för barnets deltagande i asylprocessen, bedömningen av barnets bästa, redovisningen av denna bedömning i besluten, utredarnas kontakt med barnet samt att barnet oftast sågs som bihang till sina föräldrar och inte som självständiga deltagande individer. har varit i kraft och har en bred global anslutning. Konventionen har införlivats i den svenska utlänningslagen genom de lagändringar som trädde i kraft . I lagens portalbestämmelse (1 kap. 1 § andra stycket) står det att i fall som rör ett barn ska särskilt beaktas vad hänsynen till barnets hälsa och utveckling samt barnets bästa i övrigt kräver. Vidare finns det en bestämmelse (11 kap. 1 a §) som innebär att det, om det inte är olämpligt, ska klarläggas vad barn som berörs av ett beslut har att anföra och att det ska tas den hänsyn till det anförda som barnets ålder och mognad motiverar. Alltsedan lagändringen trädde 1997 har ett fortlöpande arbete pågått för att stärka barnets ställning i asylprocessen bl.a. i det avseende som lyfter fram. redovisade rapporten i utlänningsärenden som en redovisning av ett särskilt projekt om barn i asyl- och tillståndsprocessen. Rapporten tar upp sådana frågor som hur barnkompetensen vid kan stärkas genom utbildning, fortbildning och handledning. Arbetet har bl.a. syftat till att förbättra asylutredningarna genom att ge tydliga anvisningar om i vilka fall barn ska höras i utredningarna och hur intervjuerna ska gå till. Vidare har stor vikt lagts vid att beslutsmotiveringarna i barnärenden ska bli bättre och klart redovisa bedömningar om vad som anses bäst för det enskilda barnet. Utifrån de förslag som lämnas i rapporten kommer att arbeta vidare med att fördjupa och förbättra arbetet och utveckla barnperspektivet i handläggningen av enskilda ärenden. är en av de myndigheter som ingår i det pilotprojekt som drivs av och som syftar till att stärka barnperspektivet i myndigheternas arbete, bl.a. genom användning av barnkonsekvensanalyser i alla beslut som på något sätt berör barn. Jag delar uppfattning att frågor om hur barn deltar och respekteras i asylprocessen är oerhört viktiga. Jag kan i detta sammanhang nämna att barnets rätt att höras var ett tema för Barn i krig och på flykt @ ett barnrättsperspektiv i flykting- och biståndspolitiken som regeringen arrangerade i den 1@2 mars 2001. Som framgått tidigare i det här svaret lägger ned ett stort arbete för att barnperspektivet ska genomsyra handläggningen av enskilda ärenden som rör barn. Den kraft som ägnar dessa frågor visar, enligt min mening, att de åtgärder som aktualiserats av är väl uppmärksammade av inom ramen för den nu gällande lagstiftningen. Svaret på fråga är sammanfattningsvis att regeringen inte avser att föreslå en ändrad lagstiftning eller vidta andra åtgärder när det gäller frågor om barnet i asylprocessen. I övrigt vill jag hänvisa till mitt svar på riksdagsfråga 2000/01:1449 från om barnens rätt att höras.