ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · GO111239 · 2001-05-17 00:00:00 — Fråga 2000/01:1239 av () till statsrådet om allmännyttiga bostäder i Bostadspolitikens främsta syfte är att ge alla en god bostad till en rimlig kostnad. Det gör sig inte alltid gällande i verkligheten. I äger staten, via och genom dotterbolaget , delar av det bestånd som tidigare ägdes av Bostäder. Behovet av ett kommunalt bostadsbolag är stort, men kommunen tvekar att utnyttja sin förköpsrätt till Boforums bostadsfastigheter. har bostadsbrist, har ingen bostadsförmedling och mycket begränsade möjligheter att ordna sociala förturer. Hälften av Bostäders gamla bestånd såldes till , vilket kan förväntas ge högre boendekostnader eftersom de har som affärsidé att "förvalta bostadsfastigheter med hög direktavkastning". Avsaknaden av ett kommunalt bostadsbolag riskerar att driva upp hyrorna eftersom det då saknas jämförelseobjekt vid en bruksvärdesprövning. Resultatet av ett sådant experiment kan ses i . bedömer att ett övertagande av Boforums fastigheter är en stor ekonomisk risk för kommunen. Det finns behov av någon form av garantier för kapitalkostnaden. Den nya bostadsförsörjningslagen skärper kommunens bostadsansvar. Om så inte sker ska regeringen vidta åtgärder, dels genom krav på inrättande av bostadsförmedling, dels genom krav på redovisning av kommunens planer för bostadsförsörjningen. Min fråga är följande: Vilka åtgärder avser ministern vidta för att kommun ska kunna leva upp till kraven i den antagna bostadsförsörjningslagen?
fr · GO111240 · 2001-05-17 00:00:00 — Fråga 2000/01:1240 av () till statsrådet om föräldrapenning vid flerbarnsfödslar får en familj som får ett barn i taget sjukpenninggrundad föräldrapenning per barn medan den som får tvillingar endast får och sammanlagt och den som får trillingar och sammanlagt. Ofta behöver båda föräldrarna vara hemma när familjen får flera barn och då räcker inte föräldrapenningen ens tills barnen fyllt . Att i detta läge tala om att familjen ska utnyttja garantidagar som ersätts med per dag är en förolämpning. Jag anser att föräldrapenningen inte bara är till för föräldrarna utan också måste ses som barnets rätt till tid med föräldrarna. Tvillingbarn måste behandlas likadant som alla andra barn. De har således rätt till hemma med mor och far som andra. Avser socialförsäkringsministern att förbättra villkoren för föräldrapenning vid flerbarnsfödslar?
fr · GO111241 · 2001-05-17 00:00:00 — Fråga 2000/01:1241 av () till justitieminister om partnerskapsceremonier i trossamfund Dagens lagstiftning om vigselrätt för trosssamfund ger inte möjlighet för de samfund som så skulle önska att få behörighet att registrera partnerskap på motsvarande sätt som för vigslar. Dåvarande justitieminister sade i ett frågesvar (fråga 1999/2000:1271) att hon kommer att "i lämpligt sammanhang ta initiativ till ett lagförslag som öppnar en möjlighet för trossamfund att registrera partnerskap". skrev i : "Dagens lagstiftning som ger samfund vigselrätt är inte sexualitetsneutral, eftersom den inte också ger möjlighet för samfund att registrera partnerskap. Regeringen avser därför att avskaffa dagens hinder för de samfund som vill viga homosexuella par." Med anledning av detta vill jag fråga justitieministern: När avser regeringen att lägga fram ett lagförslag som gör det möjligt för de trossamfund som så önskar att få behörighet att registrera partnerskap?
fr · GO111242 · 2001-05-17 00:00:00 — Fråga 2000/01:1242 av () till försvarsminister om försvarets anläggningar i Skredsvik En femte förändring av i är nära förestående. 1992, vid nedläggningen av i , flyttades man till lokaler utanför regementsområdet, 1993 ansågs hyran för betungande och man flyttade till Skredsvik. 1994 beslutades vidgade arbetsuppgifter och områdesansvar och en om- och tillbyggnad påbörjades. startade den nya Bohus-Dalsgruppen i Skredsvik. 2001, dvs. nu anses även dessa lokaler vara för dyra. Därför är återinflyttning på I17:s område nu aktuell. Flyttningen av Bohus-Dalsgruppen från Skredsvik kommer att kosta mer än det sparar. Utvecklingen bromsas, handlingsfriheten begränsas, kostnader för Skredsvik kvarstår (om inte syftet är att helt lägga ned nuvarande verksamhet) och slutligen tvingas de anställda, turbulens, till ytterligare omställningar. Det svenska försvaret, som ska försvara svenska folket, måste kunna respekteras. Att stora summor av medborgarnas skatter blir helt bortkastade undergräver såväl respekt som förtroende för Försvarsmakten och försvarspolitiker och upprör och retar medborgarna. Det som sker både i Skredsvik och på andra platser är illavarslande. Vilka åtgärder avser försvarsministern vidta för att säkerställa verksamheten i Skredsvik?
fr · GO111243 · 2001-05-17 00:00:00 — Fråga 2000/01:1243 av () till finansminister om alkoholskatten Beslagen av smuggelsprit i har ökat med . Därmed står tullen i för av all beslagtagen sprit i landet. Bara i nordvästra känner polisen till över 100 personer som livnär sig på att smuggla. Det handlar då om både sprit och öl. har så mycket sprit beslagtagits. Inte ens som brukar betraktas som den stora smugglingstiden, säger i en rapport. Smugglingen är storskalig och välorganiserad. Den stora mängden beslag är inte att betrakta som en ökad effektivitet utan snarare ett mått på mängden alkohol som passerar gränsen. vädjar t.o.m. nykterhetsorganisationer om att regeringen måste sänka skatten på alkohol innan det är . Det finns de som anser att redan nu äventyras hälsan för generationer av ungdomar genom den nu förda alkoholpolitiken. Min fråga till finansministern är: Vilka åtgärder ämnar finansministern vidta för att jämställa svensk alkoholskattepolitik med den i och ?
fr · GO111244 · 2001-05-17 00:00:00 — Fråga 2000/01:1244 av () till näringsminister om höjda avgifter för postboxar Posten har beslutat att kraftigt höja avgiften för postboxar. En höjning från 300kr till framstår som orimligt. Det är svårt att se den sakliga grunden för varför den som hämtar sin post i en box ska drabbas av denna kostnad. Detta drabbar inte minst de mindre företagen, vars företrädare också har reagerat starkt mot denna kraftiga höjning. Detta måste också ses mot den bakgrunden att Posten har monopol i stora delar av landet och då inte minst i landsorten. Jag vill med anledning av detta fråga vad näringsministern avser att göra med anledning av det som ovan angivits.
fr · GO111245 · 2001-05-17 00:00:00 — Fråga 2000/01:1245 av () till näringsminister om vindkraften Subventionerna av vindkraftselen är extremt stora . Det statliga tillägget är per kWh, miljöbonusen är per kWh och investeringsbidraget på motsvarar på årsbasis 3@5 öre per kWh. Försäljningspriset är 39@43 öre per kWh. Tillsammans utgör subventionerna mellan 70@82 % av intäkterna för producenten. I interpellationsdebatten medgav näringsministern i anförande 41 att "Självklart kan inte vindkraften i ett längre perspektiv subventioneras som den görs ." Därför vill jag fråga näringsministern: Vad avser näringsministern vidta för åtgärder för att den vindkraft som byggs med kraftiga subventioner inte ska vara beroende av subventioner?
fr · GO111246 · 2001-05-17 00:00:00 — Fråga 2000/01:1246 av (m) till justitieminister om översyn av 4 kap. De svenska bestämmelserna om adoption är kraftigt föråldrade. fjärde kapitel @ vår adoptionslag @ inleds med att ange vem som "kan antaga" ett adoptivbarn. Rätteligen borde barnets bästa stå i centrum. Det är också fortfarande tillåtet för en adoptivförälder att gifta sig med sitt adoptivbarn. Detta är en befängd regel som inte passar in i det annars barnanpassade familjerättsliga systemet. En laglig förälder gifter sig inte med sitt barn. Adoptionsbestämmelserna tar inte heller hänsyn till internationella adoptioner, trots att dessa är i majoritet över adoptioner inom . Vuxna har inte rätt till barn @ men barn har rätt till goda uppväxtvillkor. Adoption är ett löfte som staten ger ett barn. Det är ett löfte inte bara om ett bättre liv, utan om bästa tänkbara förutsättningar för det berörda barnet. Denna utgångspunkt gör att adoptioner måste hanteras med stor ödmjukhet och försiktighet. Den gör också att lagstiftningen måste centreras runt de hänsynstaganden som gäller i all familjerätt @ vad som är bäst för det enskilda barnet. Dagens föråldrade adoptionsbestämmelser gör inte detta. Vad avser justitieministern vidta för åtgärder för att förnya och förbättra de svenska adoptionreglerna?
fr · GO111247 · 2001-05-18 00:00:00 — Fråga 2000/01:1247 av () till socialminister om tandläkarbesök Att tandläkarbesök är dyrt och att de förändringar som socialdemokraterna införde i tandvårdsförsäkringen drabbar hårt är även dokumenterat i en doktorsavhandling från . Enligt avhandlingen avstår kvinnor med ekonomiska problem fem gånger så ofta som andra kvinnor från tandläkarbesök. Män med dålig ekonomi avstår fyra gånger oftare än andra män från nämnda besök. Med anledning av ovanstående vill jag fråga socialministern: Vad avser socialministern vidta för åtgärder för att tandläkarbesök ej ska prioriteras bort av ekonomiska skäl?
fr · GO111248 · 2001-05-18 00:00:00 — Fråga 2000/01:1248 av () till socialminister om vårdgaranti för barn med neuropsykiatriska störningar Barn med DAMP/ADHD får i många fall vänta på såväl utredning som diagnos och behandling. har beslutat införa en vårdgaranti för barn med neuropsykiatriska störningar. Detta innebär att barn med DAMP/ADHD, Aspergers syndrom och liknande störningar kommer att som längst vänta på utredning samt diagnos. Detta förkortar väntetiden med för barnen. Det är olyckligt om valet av bostadsort blir avgörande för barnens möjlighet att få vård i rimlig tid. Med anledning av ovanstående ställer jag följande fråga till socialministern: Vad avser socialministern vidta för åtgärder för att minska väntetiden för utredning och diagnos av barn med neuropsykiatriska störningar?
fr · GO111250 · 2001-05-18 00:00:00 — Fråga 2000/01:1250 av () till socialminister om stöd till barnfamiljer i kontakterna med skolan Gårdagens om skolan bekräftar den stora utmaning, som ligger i målet att alla barn ska få samma chanser i skolan. Särskilt utsatta är de barn, vars familjer har tunga sociala problem. Flera lärare har bekräftat bilden av barn med goda studieförutsättningar i grunden, men som på grund av tunga sociala problem misslyckas mycket allvarligt med sitt skolarbete. Det kan handla om det enskilda barnets problem liksom om familjens bristande ork och förmåga att ge sitt barn det stöd andra barn får. Regering och riksdag har gjort tydliga markeringar av barnperspektivet i sociallagstiftningen. Där blir skolan allt viktigare när nu goda kunskaper och trygghet i skolan oftast är en förutsättning för barnens framtida möjligheter. Min bild av är att insikterna om skolans betydelse för barnets utveckling och metoderna för att stödja barnen inför skolarbetet, och föräldrarna i deras samverkan med skolan fortfarande behöver utvecklas. Jag vill därför fråga socialministern om han är beredd att ta initiativ för att stärka möjligheter att stötta utsatta barn och föräldrar i deras kontakter med, och arbete i skolan.
fr · GO111251 · 2001-05-18 00:00:00 — Fråga 2000/01:1251 av () till statsrådet om betyg i judiska studier organiserar judiska klasser på högstadienivå. Till klasserna söker sig elever som vill bevara sitt judiska kulturarv och dessutom lära sig tala ett språk som talas i och av judar över hela världen. Trots att de elever som söker sig till skolan "tvingas" läsa två extra ämnen, hebreiska och judiska studier, så är det många som vill gå där. Det judiska högstadiet vid Real är, sedan riksdag och regering beslutade om nya läro- och kursplaner, hotat. Detta innebar att kursplanen för ämnet judiska studier upphörde att gälla. Därmed får eleverna vid det judiska högstadiet inte längre tillgodoräkna sig betyget när de söker in till gymnasiet vilket innebär att ett skäl att gå i de judiska klasserna försvunnit. Den judiska församlingen i har påtalat detta problem. Skolministern har hävdat att eftersom det inte finns nationellt fastställd kursplan för ämnet judiska studier så kan heller inte betyg ges. Min fråga till blir: När kommer statsrådet att sätta i gång ett arbete för att ämnet judiska studier återigen ska få en nationellt fastställd kursplan?
fr · GO111252 · 2001-05-18 00:00:00 — Fråga 2000/01:1252 av () till näringsminister om godstrafik över hela landet SJ Godstransportdivision bolagiserades /01 och bytte namn till . står som ägare och bolaget svarar för godstransport över hela landet och har som en uttalad målsättning att bidra till att andelen gods som transporteras via järnväg ska öka. En målsättning som också uttalats i regeringsdeklarationen. Fungerande transporter är en nödvändighet för näringslivet i hela landet. har aviserat att man dels avser att upphöra med trafikering av vissa orter, dels avser genomföra stora taxehöjningar på styckegods. Detta inger stor oro inte minst för sågverk och träindustri i inlandet. I exempelvis kommun i har planer på att dra in trafiken till . I har stat och kommun medverkat till, för orten och kommunen viktiga, företagsetableringar där tillgången på godstransport på järnväg är en avgörande förutsättning för affärsverksamheten. , som är det enda bolag som trafikerar området, gör allvar av sina planer får det stora negativa konsekvenser. Med anledning av ovanstående vill jag därför fråga: Avser näringsministern ta några initiativ för att tillförsäkra att hela landet har tillgång till godstransport på järnväg till rimliga priser?
fr · GO111253 · 2001-05-18 00:00:00 — Fråga 2000/01:1253 av Per () till finansminister om slopad skatt på hyresfastigheter I medierna påstås att regeringen vill slopa skatten på hyresfastigheter och införa en ny skatt på bostadsrättshus. Detta skulle kosta 1miljard kronor att genomföra och kan komma att läggas fram redan i höstens budgetproposition. välkomnar förslag i denna riktning. Det är inte första gången som socialdemokratiska företrädare går ut med löften inom det bostadspolitiska området. Så sent som fick jag på en skriftlig fråga en dementi av finansministern när det gällde ett uttalande från en s-ledamot i skatteutskottet om sänkt förmögenhetsskatt och frysning av taxeringsvärden vad avser villor. Mot bakgrund av dessa händelser vill jag ha ett förtydligande av finansministern. Min fråga är således följande: Avser ministern att i höstens budgetproposition lägga förslag om att slopa skatten på hyresfastigheter och införa en ny typ av beskattning på bostadsrätter?
fr · GO111254 · 2001-05-18 00:00:00 — Fråga 2000/01:1254 av () till utrikesminister om visumförfarande Det har kommit till min kännedom att ansökan om visum vid svenska ambassaden i , , förorsakat stora problem för de sökande. Bl.a. har den svenska organisationen för folkbildning, som står bakom en inbjudan till , drabbats. För människor boende i exempelvis , som saknar svensk ambassad, innebär det att visumansökningarna måste skickas till annat land, i detta fall huvudstad . För personer som önskar ansöka om Schengenvisering för resa till krävs även att resenären dessutom personligen måste inställa sig vid den ambassad, i annat land, där ansökan är inlämnad. På grund av den instabilitet som råder i huvudstad har oron varit stor över att som okänd tvingas besöka staden. Efter diverse brister i rutinerna av visumansökningen vid ambassaden i , med lång handläggningstid, har det planerade Sverigebesöket försenats och fördyrats. Genom inträde i Schengenöverenskommelsen drabbas alla resenärer, även de som söker visum för tillfälligt uppehåll, av kraven på att personligen inställa sig på den ambassad där ansökan lämnats in. I detta fall på grund av ett besök i annat land. Jag vill med anledning av detta ställa följande fråga: Vad avser utrikesministern göra för att förenkla kontakterna vid visumhantering med den svenska ambassaden i och med andra svenska ambassader i ?
fr · GO111255 · 2001-05-18 00:00:00 — Fråga 2000/01:1255 av () till jordbruksminister om skördeskador i län Ett fyrtiotal lantbrukare drabbades mycket hårt av fjolårets extrema regnmängder i län. Bland dem finns ett drygt tjugotal, som hamnat i mycket stora ekonomiska svårigheter på grund av de extraordinära förhållanden, som ledde till att av potatisarealen och av morotsarealen förstördes av regnet. Med anledning av den svåra situationen för enskilda näringsidkare och den markering, som gjordes 1994 om att staten har ett övergripande ansvar för skördeskador av naturkatastrofkaraktär har i län, stödd av LRF, gjort en framställan om ersättning till de drabbade lantbrukarna. Bakom framställan döljer sig en orimligt svår situation för enskilda näringsidkare, som trots hårt arbete står i en bekymmersam ekonomisk situation. Jag förutsätter att den samverkan inom jordbruksområdet, som finns i EU, inte förhindrar ett enskilt land att stötta lantbrukare, som drabbats orimligt hårt av extrema väderförhållanden. Detta sett inte minst mot bakgrund av det engagemang, som lagts ned för att kompensera andra grupper för fjolårets extraordinära situation. Jag vill därför fråga jordbruksministern om hon bedömer att regeringen kommer att ha möjlighet att handlägga den framställan om skördeskadeersättning, som ingetts av i .
fr · GO111256 · 2001-05-18 00:00:00 — Fråga 2000/01:1256 av () till jordbruksminister om chinchillor i bur Enligt djurskyddslagen får djur hållas för produktion av pälsar endast om de hålls i en god djurmiljö och på ett sådant sätt att det främjar deras möjlighet att bete sig naturligt (4§DL). I tidigare frågor har jag tagit upp hållande av chinchillor för pälsproduktion, som hålls på annat sätt än lagen föreskriver och där det saknas föreskrifter. Enligt uppfyller den svenska uppfödningen av chinchillor i för pälsproduktion inte ens krav. Enligt rapporten hålls chinchillor i små ståltrådsburar med bottenyta på endast 0,16@0,och höjd . krav är en yta på och höjd . Konventionen stadgar att djur inte ska hållas för pälsproduktion om kraven i konventionen inte kan uppfyllas. Trots detta har regeringen givit i uppdrag att först till ta fram föreskrifter för chinchillahållningen. Beslutet kan knappast tolkas på annat sätt än att det är acceptabelt att bryta mot i . Från sida anser vi att pälsdjur i bur inte är värdigt och förenligt med gott djurskydd i ett land som vill ha, som regeringen skriver i sin propagandaskrift, lyckliga djur. Avser statsrådet stoppa dagens hållning av chinchilla som pälsdjur i landet eftersom den inte ens klarar krav?
fr · GO111257 · 2001-05-18 00:00:00 — Fråga 2000/01:1257 av () till miljöminister om skydd av tumlare i tumlare är en unik och hotad art. Den hotas av såväl miljögifter som fiskegarn. Den finns upptagen på EU:s art- och habitatdirektiv som en art som aktivt ska skyddas. dödas enligt beräkningar 2,av populationen i fiskeredskap bara i och . Från sida har frågan aktualiserats över åren, men några åtgärder har inte vidtagits från regeringens sida för att komma till rätta med detta, inte ens en aktionsplan har tagits fram. I propositionen Svenska miljömål anges att får bifångsten av däggdjur vara max av bestånden. På Ascobans möte diskuterades frågan, men förslag från svensk sida lyste med sin frånvaro. anmäls till av ett antal föreningar på grund av bristande aktivitet. Eftersom antal tumlare är ca 1000 är arten extremt känslig för påverkan och åtgärder måste till för att skydda den. Det behövs en aktionsplan för att rädda tumlaren! Jag vill fråga ministern: Vilka åtgärder avser ministern vidta för att skydda tumlare?
fr · GO111258 · 2001-05-18 00:00:00 — Fråga 2000/01:1258 av andre vice talman () till statsrådet om exportkrediter och dammbyggen i tredje världen Utbyggnaden av en serie dammar i Narmadafloden i nordvästra och dessas konsekvenser för miljontals människor i floddalen har blivit en av de mest kontroversiella sociala och politiska frågorna i dagens . Den indiska miljörörelsen anser att projektets fördelar är starkt överdrivna och de negativa effekterna underskattade. T.ex. beräknas mer än 320000 människor att tvångsförflyttas för att ge plats för dammens gigantiska reservoar. Minst lika många kommer att drabbas nedströms dammen av minskad vattentillgång för jordbruk, försämrat fiske m.m. Ett komplicerat system med bevattningskanaler från reservoaren, anläggningen av stora kraftledningar och annan infrastruktur runt dammen beräknas ta ytterligare mark i anspråk, och påverka minst en miljon människor. Flera stora svenska och europeiska företag har stått för en stor del av dammbyggnaderna, oftast med stöd av sina hemländers exportkreditorgan. Svenska Exportkreditnämndens förslag till miljöpolicy har kritiserats av flera miljöorganisationer för att sakna kriterier för vilka miljökrav som ska uppfyllas för att krediter ska kunna ges. Någon policy för bedömning av de sociala konsekvenserna existerar inte alls. Dessutom har svenska heller inga avsikter att offentliggöra information om ansökningar och beslut. Min fråga till statsrådet är: Vad kommer regeringen att göra för att få till stånd en skärpning av restriktionerna när det gäller exportkrediter till dammbyggen i tredje världen som kan anses dubiösa i socialt avseende och utifrån miljöhänsyn?
fr · GO111259 · 2001-05-18 00:00:00 — Fråga 2000/01:1259 av () till justitieminister om våld mot kvinnor Rikskvinnocentrum presenterade en utredning, Slagen dam, om kvinnor och våld. Utredningen är den hittills mest omfattande och detaljerade undersökning som gjorts i ämnet. Undersökningens resultat är nedslående: nästan varannan kvinna @ eller @ har efter sin 15-årsdag blivit utsatt för våld eller hot om våld. Undersökningens resultat har dock utsatts för kritik. Jercy , professor i kriminologi, har ifrågasatt undersökningens resultat och har ställt sig undrande till de siffror på antalet kvinnor som utsatts för våld eller hot om våld av en man. Mot bakgrund av detta undrar jag om justitieministern är beredd att göra en översyn för att söka bringa klarhet när det gäller förekomsten av våldet mot kvinnor.
fr · GO111260 · 2001-05-18 00:00:00 — Fråga 2000/01:1260 av () till justitieminister om bruksmönsterskydd Många mindre företag skapas kring ett begränsat antal innovationer. är av stor betydelse för att skydda den unika innovationen som den utvecklas tekniskt och kommersiellt. I tolv av EU:s femton medlemsländer har man valt att möta behovet av ett snabbare, enklare och billigare skydd för kortlivade produkter med ett särskilt bruksmönsterskydd. Det är, förutom , och som valt att avstå från denna lösning. Ett enklare skydd för uppfinningar efter den modell som förordas i (Com (95) 370 final, on the Protection of the Utility Models in the Single Market) anser jag bör utredas i . Vad avser justitieministern vidta för åtgärder för att möjliggöra att även ett enklare skydd för uppfinningar, s.k. bruksmönsterskydd, ska införas i ?
fr · GO111261 · 2001-05-18 00:00:00 — Fråga 2000/01:1261 av () till justitieminister om sexköpslagen /99 blev det kriminellt att köpa sexuella tjänster. Straffet för brott mot lagen är böter eller högst sex månaders fängelse. Lagen om kriminalisering av sexköpare har dock inte lett till minskad prostitution. Det framgår av den riksomfattande utredning som genomförts på uppdrag av och som presenterades . I rapporten framförs skarp kritik mot sexköpslagen. Prostitutionen har alltså inte minskat i omfattning. Däremot har den delvis flyttats från gatan. De kvinnor som är gatuprostituerade befinner sig i en mer utsatt situation . Mot bakgrund av att brott mot lagen är så svårbevisade framgår att polisen kommit att använda tvivelaktiga spaningsmetoder samt i vissa fall avstått från att ingripa. Sexköparna döms dessutom till låga böter. Det låga straffvärdet leder till att polisen inte har möjlighet att göra husrannsakan eller frihetsberöva den misstänkte. Att bekämpa krogprostitution, eskortservice och utbudet av sexuella tjänster på Internet skulle kräva så stora resurser att det inte anses motiverat med tanke på den låga straffsatsen. Av rapporten framgår med andra ord att lagen är mycket svår att tillämpa. För att komma till rätta med problemen ansåg att både köp och försäljning av sexuella tjänster borde kriminaliseras. Vilka åtgärder är ministern beredd att vidta för att sexköpslagen ska bli ett effektivt instrument i kampen mot prostitutionen?