ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
frs · GP12242 · 2001-11-27 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:242 om amatörbyggda fordon har frågat mig vilka initiativ jag ämnar ta, både , för att Fordonsbyggares () ska få tillbaka bemyndigandet att utföra sina provkörningar. Bakgrunden till frågan är att SFRO:s möjligheter att provköra oregistrerade fordon upphörde när lagen (2001:558) om vägtrafikregister trädde i kraft . Först vill jag framhålla att jag helt delar syn på behovet av en smidig och billig provkörningsform för amatörbyggda fordon inför registreringsbesiktning. Denna provkörningsverksamhet har under närmare i sin helhet skötts av SFRO med gott resultat. Jag har erfarit att arbetar med att finna en acceptabel lösning på kort sikt som innebär att myndigheten i enskilt fall kan meddela undantag från plikten att registrera fordon. Frågorna om tillstånd till provkörning för SFRO:s besiktningsmän kommer av att behandlas som ansökningar om dispens. Ansvaret för dessa ärenden har lagts på i . har åtagit sig att undersöka behovet av en eventuell ändring av lagstiftningen. Det är min förhoppning att problemet genom dessa åtgärder kommer att ges en varaktig lösning.
frs · GP12243 · 2001-11-28 00:00:00 — Svar på frågorna 2001/02:226 om laxparasiten Gyrodactylus, 243 om laxparasiten och 244 om strategi för att förhindra spridning av laxparasiten har frågat miljöminister vilka åtgärder han avser att vidta för att otydlig svensk lagstiftning, vad avser Gyrodactylus salaris, förtydligas så att inte enskilda företagare riskerar att bli personligen ansvariga och angripna för något som är myndigheters uppgift och ansvar. har frågat vad miljöminister avser att vidta för åtgärder för att förhindra att laxparasiten sprids utanför . har även frågat mig vad jag avser att upprätta för strategi för att skyndsamt kunna hantera parasitangrepp på laxbestånd. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska besvara dessa frågor och eftersom innehållet i frågorna sammanfaller har jag valt att besvara dem i ett sammanhang. Den laxparasit som har påträffats i en laxodling i i norra angriper vissa laxarter medan andra verkar ha en högre motståndskraft. Parasiten förekommer naturligt i vattendrag som mynnar ut i , men förorsakar där i regel inte nämnvärd sjukdom eller dödlighet. Parasiten har även påvisats bland lax i de svenska älvarna som mynnar ut i och . Man har dock inte sett samma effekter som i de norska älvarna. Parasiten ses därför inte på samma sätt som i , som ett hot mot den inhemska laxen. Precis som också har påpekat i sin fråga så är Gyrodactylus salaris inte en anmälningspliktig sjukdom i . Den är varken en epizooti eller en zoonos och finns inte särskilt omnämnd i författningar. De svenska och norska myndigheterna har inlett ett samarbete på expertnivå för att värna om laxen i vattendragen vid sjön och för att förbättra smittskyddet i dessa vatten. Jag står dessutom i kontakt med den norska regeringen. Jag kommer att följa myndigheternas arbete men har inte härutöver för avsikt att vidta några speciella åtgärder i denna fråga.
frs · GP12244 · 2001-11-28 00:00:00 — Svar på frågorna 2001/02:226 om laxparasiten Gyrodactylus, 243 om laxparasiten och 244 om strategi för att förhindra spridning av laxparasiten har frågat miljöminister vilka åtgärder han avser att vidta för att otydlig svensk lagstiftning, vad avser Gyrodactylus salaris, förtydligas så att inte enskilda företagare riskerar att bli personligen ansvariga och angripna för något som är myndigheters uppgift och ansvar. har frågat vad miljöminister avser att vidta för åtgärder för att förhindra att laxparasiten sprids utanför . har även frågat mig vad jag avser att upprätta för strategi för att skyndsamt kunna hantera parasitangrepp på laxbestånd. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska besvara dessa frågor och eftersom innehållet i frågorna sammanfaller har jag valt att besvara dem i ett sammanhang. Den laxparasit som har påträffats i en laxodling i i norra angriper vissa laxarter medan andra verkar ha en högre motståndskraft. Parasiten förekommer naturligt i vattendrag som mynnar ut i , men förorsakar där i regel inte nämnvärd sjukdom eller dödlighet. Parasiten har även påvisats bland lax i de svenska älvarna som mynnar ut i och . Man har dock inte sett samma effekter som i de norska älvarna. Parasiten ses därför inte på samma sätt som i , som ett hot mot den inhemska laxen. Precis som också har påpekat i sin fråga så är Gyrodactylus salaris inte en anmälningspliktig sjukdom i . Den är varken en epizooti eller en zoonos och finns inte särskilt omnämnd i författningar. De svenska och norska myndigheterna har inlett ett samarbete på expertnivå för att värna om laxen i vattendragen vid sjön och för att förbättra smittskyddet i dessa vatten. Jag står dessutom i kontakt med den norska regeringen. Jag kommer att följa myndigheternas arbete men har inte härutöver för avsikt att vidta några speciella åtgärder i denna fråga.
frs · GP12245 · 2001-11-28 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:245 om demokrati och respekt har frågat mig vilka åtgärder jag avser vidta med anledning av demokratiministerns uttalande om bostadsutskotts initiativ rörande kommuns länstillhörighet. Det ligger i sakens natur att statsråd uttrycker regeringens uppfattning på olika sätt. Jag har ingen anledning att recensera statsråds ordval i enskilda fall. Jag vill dock framhålla att det demokratiminister syftade på med sitt uttalande var att bostadsutskottets initiativ vare sig innebär att får byta landsting @ eftersom den frågan fortfarande hanteras av regeringen och kräver avtal mellan landstingen @ eller var grundat i en konstitutionell uppfattning om hur frågor om läns- respektive landstingstillhörighet principiellt bör hanteras. Liknande synpunkter i sak har för övrigt också Lagrådet lämnat när de granskat utskottets lagförslag.
frs · GP12246 · 2001-11-30 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:246 om fastighetsskatt på äldreboende har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att undanröja de oklarheter som råder beträffande uttag av fastighetsskatt för vårdbyggnader. Vårdbyggnader är undantagna från skatteplikt. Som vårdbyggnad räknas byggnad som används för sjukvård, missbrukarvård, omsorger om barn och ungdom, kriminalvård, åldringsvård eller omsorger om psykiskt utvecklingsstörda. Annan byggnad utgör vårdbyggnad om den används som hem åt personer som behöver institutionell vård eller tillsyn. Gränsdragningen mellan sjukvårdsbyggnader och andra byggnader har i praktiken vållat svårigheter främst då det gäller vård i sjukhem eller annan vårdbyggnad än sjukhus för institutionell vård samt vård i eget hem. som till övervägande del upptas av bostadslägenheter med kök indelas normalt inte som vårdbyggnad även om byggnaden också innehåller gemensamma utrymmen och de boende kan få hjälp med sjukvård, matlagning och annan tillsyn. Boende- och avgiftsutredningen har analyserat begreppet "särskilda boendeformer" och har kommit fram till att begreppet enbart bör användas för äldreboende, bostäder med särskild service för funktionshindrade samt korttidsboende, SOU 1999:33. Med äldreboende ska enligt utredningen avses bostäder för permanent boende för äldre vars behov av vård eller omsorg, service samt trygghet inte kan tillgodoses i ordinärt boende. Utredningen anser att fastighetstaxeringslagen bör behandla de särskilda boendeformerna på ett enhetligt sätt och har överlämnat sina synpunkter till . har i sitt betänkande, SOU 2000:10, konstaterat att om Boende- och avgiftsutredningens förslag genomförs bör kategorin "särskilda boendeformer" kunna utgöra skattebefriade specialenheter. Boende- och avgiftsutredningens förslag bereds fortfarande inom . Jag vill avvakta beredningen av förslaget innan jag tar ställning till vilka eventuella åtgärder som kan bli aktuella på fastighetstaxeringens område.
frs · GP12247 · 2001-11-28 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:247 om veganmat i skolan har frågat mig hur jag ser på elevernas möjligheter att få tillgång till näringsmässig veganmat i skolan. För det första vill jag understryka att detta är en fråga som regeringen inte styr över direkt. Men som påpekar utgör skolmåltiden en viktig del av det dagliga näringsintaget för barn och ungdomar. Skolmåltiden är också viktig av sociala och andra skäl. Detta har därför uppmärksammats av regeringen och inom ramen för anslaget 43:16 Åtgärder på livsmedelsområdet har regeringen gett bidrag till en rad projekt kring skolmat. Projekten har bl.a. handlat om praktisk och teoretisk utbildning i matlagning och näringslära av såväl skolkökspersonal som föräldrar och elever. Andra projekt har varit inriktade på att höja måltidens status i skolan och att finna nya sätt att arbeta för att nå en god måltidsmiljö i skolan. Av olika skäl väljer många ungdomar att äta vegetarisk mat eller veganmat. Naturligtvis är det då viktigt att det finns näringsriktiga och, inte minst, välsmakande maträtter även för dessa grupper. Eftersom det funnits brister på detta område har regeringen gett stöd till flera projekt som är särskilt inriktade på vegetarisk mat och veganmat, i såväl skolan som hemmet. I ett projekt som drivs av ska man t.ex. ta fram utbildningsmaterial kring vegankost, som kan användas i skolorna. Vidare ska man utarbeta en "veganmatpyramid" och särskilda matsedlar som skolorna kan rekvirera kostnadsfritt. Dessutom ska man inom projektet arrangera seminarier för kostchefer och skolmåltidsansvariga. Syftet är att öka kunskapen på området och bidra till att vegankosten i skolan håller hög näringsmässig kvalitet. Min grundinställning är således att elever i den svenska ska ges en reell valmöjlighet.
frs · GP12249 · 2001-11-27 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:249 om lokala skolstyrelser har frågat hur jag tänker arbeta för att möjligt införa lokala skolstyrelser i landets skolor. fattade beslut om en försöksverksamhet med lokala styrelser med föräldramajoritet inom och den obligatoriska särskolan samt ett beslut om en försöksverksamhet med lokala styrelser med elevmajoritet inom gymnasieskolan och vuxenutbildning. Försöksverksamheterna skulle pågå t.o.m. men har förlängts t.o.m. . Försöksverksamhet med lokala styrelser har inte fått så stor omfattning som väntat. Av 6 000 grund- och gymnasieskolor är det ca 220 grundskolor och ca 40 gymnasieskolor som deltar i försöksverksamheten. Statskontoret fick därför ett uppdrag att kartlägga och analysera de förhållanden som förklarar det låga antalet skolor som deltagit. Detta uppdrag ska avrapporteras . Innan en försöksverksamhet permanentas, bör en analys och utvärdering ske och överväganden göras om vilka åtgärder som kan genomföras för att förbättra och underlätta inrättande av verksamheten. Elevers och föräldrars inflytande är viktigt och värdefullt för utvecklingen av skolans verksamhet och för arbetet med värdegrundsfrågorna. Det finns flera indikatorer som visar att brukarinflytandet innebär en läroprocess och att man utvecklar en ökad förståelse för andras synpunkter och argument. I de utvärderingar av lokala styrelser som gjort har många positiva erfarenheter kommit fram. Många föräldrar som sitter i en lokal styrelse har upplevt arbetet positivt och fler föräldrar än tidigare är engagerade. Men utvärderingen visar även på en rad problem bl.a. i fråga om styrelsens representativitet och relationen mellan styrelsen och den övriga föräldragruppen. Elever anser att styrelsearbetet tar tid och att det är för få som engagerar sig. Å andra sidan har de lokala styrelserna medfört att personalen lyssnar på eleverna och deras åsikter. Det finns alltså flera skäl att stärka en utveckling av elevers och föräldrars inflytande i skolan. Hur denna utveckling ska stimuleras är emellertid inte självklart och enkelt. En fortsatt försöksverksamhet ger oss bättre kunskaper för att stimulera och utveckla verksamheten i stället för att kanske bidra till att den permanentas på dagens låga antalsnivå. Inflytandet behöver utvecklas på såväl individ, grupp som skolnivå. Föräldrar vill vara med och bestämma i sina barns skolor. De är också positiva till att en del beslut om skolan överlåts till föräldrastyrelser. Föräldrar är nöjda med utvecklingssamtalet och detta är en grund för att utveckla ett ökat intresse för deltagande i skolans verksamhet. attitydundersökning 2000 visar att det generellt råder en brist på inflytande utom när det gäller elevers inflytande över hur de ska arbeta. Elevernas vilja att vara med och bestämma har minskat framför allt när det gäller de yttre förutsättningarna. Utvecklingsarbete och goda exempel behöver lyftas fram och spridas. behöver både elever och föräldrar ökade kunskaper om skolans verksamhet och om deras möjligheter och rätt till inflytande. Jag avser därför att återkomma i denna fråga .
frs · GP12250 · 2001-11-28 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:250 om humanitär aspekt i asylärenden har frågat mig vilka åtgärder jag avser vidta för att de humanitära skälen ska väga tyngre än vad de gör vid myndigheternas bedömningar av asylärenden. Bakgrunden till frågan är ett enskilt ärende där en familj som varit på flykt har fått avslag på sin asylansökan i . Jag delar syn att en asylsökandes uppbrott från hemlandet och resan till innebär stora svårigheter som skapar otrygghet och osäkerhetskänslor för den enskilde. Det gäller oavsett om orsaken är förföljelse eller fattigdom. Asylsökande ska mötas av respekt och en trygg asylprocess, inklusive en tydlig lagstiftning och rättvisa bedömningar. Att humanitära skäl kan vara ett skäl för uppehållstillstånd framgår av utlänningslagen, som myndigheterna har att följa när de fattar beslut i enskilda asylärenden (2 kap. 4 § första stycket 5 utlänningslagen). Det följer av grundlagen att statsråd vare sig kan eller får gå in i myndigheternas handläggning av enskilda ärenden och framföra synpunkter. Det jag däremot kan konstatera är att det finns missuppfattningar om hur många asylsökande som får uppehållstillstånd i och att humanitära skäl i praktiken är en vanligt förekommande grund för sådana tillstånd. har redovisat en s.k. kohortundersökning. Undersökningen visade att av alla asylsökande som kom till hade fått någon form av uppehållstillstånd i vid utgången av . beviljades 7 400 personer uppehållstillstånd av humanitära skäl. Som framgår av svaret på den här frågan ger utlänningslagen utrymme för myndigheterna att bevilja uppehållstillstånd av humanitära skäl och någon översyn av reglerna är därför inte aktuell.
frs · GP12251 · 2001-11-29 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:251 om ny identitet har frågat mig vad jag avser att vidta för åtgärder för att begränsa möjligheten till skyddad identitet . När man talar om skyddade personuppgifter menar man i allmänhet sekretessmarkering och möjligheten till kvarskrivning. Sekretessmarkering innebär en markering i folkbokföringsregistret om att särskild försiktighet bör iakttas vid bedömningen av om uppgifter om personen i fråga bör lämnas ut, eftersom uppgifterna kan omfattas av sekretess. Med kvarskrivning menas att en person efter flyttning är folkbokförd på den gamla folkbokföringsorten. Detta medges endast om personen av särskilda skäl kan antas bli utsatt för brott, förföljelse eller allvarliga trakasserier och behovet av skydd inte kan tillgodoses genom besöksförbud eller på annat sätt. Därutöver finns det i speciellt allvarliga fall möjlighet att tillåtas använda fingerade personuppgifter. Bestämmelser om dessa möjligheter återfinns i folkbokföringslagen (1991:481) och i lagen (1991:483) om fingerade personuppgifter. Lagarna faller inom finansministerns ansvarsområde och jag har utformat mitt svar efter samråd med honom. Såsom jag har framhållit i tidigare frågesvar är det sökandens behov av skydd som är utgångspunkten vid prövningen av om det är motiverat att hemlighålla personuppgifter enligt dessa bestämmelser. Det gäller samma krav i det avseendet för kriminellt belastade som för andra. En ordning som den förespråkar skulle medföra att den som avtjänar ett straff exkluderas från möjligheten att på detta sätt skyddas från att utsättas för brott. Min uppfattning är att alla människor i vårt samhälle har rätt till det skydd mot brott som samhället kan erbjuda. Den princip som kommer till uttryck i bestämmelserna om skyddade personuppgifter är således viktig och riktig. Jag anser därför inte att det finns skäl att ändra dessa bestämmelser.
frs · GP12252 · 2001-11-28 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:252 om rättssäkerhet och asylpolitik Per har frågat mig vilka åtgärder jag avser vidta för att stärka rättssäkerheten vid asylprövningar. Jag vill först säga att jag delar Per Bills uppfattning att alla individer som vistas i har rätt att omfattas av rättssäkerheten i vår demokrati. är det riktigt att många asylsökande får vänta på ett slutligt besked om deras ansökan om uppehållstillstånd. Särskilt tenderar handläggningstiderna öka när antalet asylsökande går upp. Antalet människor som kommit till för att söka asyl eller uppehållstillstånd på annan grund har varit mycket högt . ansökte drygt 16 300 personer om asyl i . Den genomsnittliga handläggningstiden för asylärenden hos under detta år var . Antalet asylsökande har dock ökat markant, vilket i hög grad bidragit till att handläggningstiderna förlängts. hade 18 700 personer sökt asyl. En annan orsak till de förhållandevis långa handläggningstiderna är det tidskrävande arbetet med att klarlägga oklara identiteter, resvägar m.m. saknade av de asylsökande pass eller andra identitetshandlingar. Det stora antalet asylsökande påverkar givetvis även behandlingen av de asylansökningar som har avslagits och överklagats till . Regeringen har i budgetpropositionen för föreslagit ett utökat förvaltningsanslag till och med sammanlagt i syfte att korta handläggningstiderna. Regeringen är mån om att de som söker asyl i ska få en rättssäker prövning av sina asylskäl och lägger stor vikt vid legitimiteten och tilltron till asylprocessen. Som Per säkert känner till har det i pågått en beredning av frågan hur en reform när det gäller överprövningen av beslut i utlänningsärenden ska kunna utformas. Den s.k. har lagt fram ett förslag som innebär att dessa ärenden överprövas av förvaltningsdomstolar och en interdepartemental arbetsgrupp har utrett hur en specialdomstol skulle kunna fungera som överinstans. Regeringens avsikt är att i enlighet med socialförsäkringsutskottets tillkännagivande i betänkandet över budgetpropositionen (2001/01:SfU2) kunna presentera ett förslag till ny instans- och processordning i utlännings- och medborgarskapsärenden Den grundläggande utgångspunkten i det fortsatta arbetet är just att stärka rättssäkerheten i främst asylärenden genom att en tvåpartsprocess med möjlighet till muntlig förhandling ska kunna tillämpas i sådana överprövningsärenden.
frs · GP12254 · 2001-11-28 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:254 om transportörsansvaret Per har frågat mig om vilka åtgärder jag avser att vidta för att direktivet om transportörsansvar blir föremål för omförhandling. har med stor majoritet beslutat att ska delta i . Av den konvention som reglerar samarbetet framgår att de deltagande staterna förbinder sig att införa sanktioner mot de transportörer som transporterar passagerare utan erforderliga dokument till Schengenområdet. Direktivet om detta innehåller ett undantag som innebär att den som transporterar en flykting kan befrias från sanktioner. Denna undantagsklausul togs med i direktivet i hög grad tack vare svenska ansträngningar och innebär att hänsyn har tagits till just de omständigheter som Per nämnt. medlemskap i är naturligtvis beroende av att vi iakttar regelverkets innehåll. Att nu begära en omförhandling är kontraproduktivt och skulle kunna resultera i en återgång till mindre humana bestämmelser. Jag har inte för avsikt att vidta några sådana åtgärder.
frs · GP12255 · 2001-11-28 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:255 om ideella biståndsorganisationer har frågat mig om i samtal med kommunerna tagit upp frågan om insamlings- och biståndsorganisationers seriositet. hänvisar till uppgifter i medierna som rapporterar att vissa i aktiva bistånds- och insamlingsorganisationer kan missbruka insamlade medel eller ha samröre med terrorister eller terrororganisationer. Jag delar åsikt om betydelsen av att förtroendet för seriösa insamlings- och biståndsorganisationer inte undergrävs. Som väl känner till har Sida vad gäller det statliga biståndet tydliga riktlinjer för stöd till svenska enskilda organisationers biståndsverksamhet. Syftet är att säkerställa att svenska biståndsmedel används på ett seriöst sätt för att bidra till att förbättra fattiga människors levnadsstandard. har som huvudman ett ansvar för styrningen av Sida, däremot har regeringen inte till uppgift att kontrollera insamlingsorganisationers verksamhet. I det fall insamlingsorganisationen är en stiftelse har länsstyrelserna ett tillsynsansvar. Misstankar om oegentligheter i samband med insamlingsverksamhet i är en fråga för rättsvårdande myndigheter. Det finns också fristående organisationer som arbetar för att främja seriös insamlingsverksamhet. har som syfte att främja allmänhetens förtroende för insamlingsorganisationerna. De organisationer som är beredda att utsättas för stiftelsens kontroll och därmed kvalitetsstämpel har anslutit sig till samarbetet med stiftelsen. FRII är ett gemensamt råd skapat av de 61 största insamlingsorganisationer bl.a. i syfte att förbättra etiken bland insamlingsstiftelser och organisationer. Kommunernas granskning och bedömning av kommunala samarbetsparter i är en fråga som faller under den kommunala självstyrelsen och inte något som jag kan kommentera i . och Sida står naturligtvis gärna till förfogande om kommuner eller myndigheter är intresserade av den kunskap som vi besitter om organisationer som erhåller statliga biståndsmedel.
frs · GP12256 · 2001-11-29 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:256 om utvärdering av vindkraften har frågat miljöministern när det kommer en ordentlig utvärdering till stånd för att få reda på dels lönsamheten i och miljökonsekvenserna av en fortsatt satsning på vindkraft. Arbetet är så fördelat inom regeringen att det är jag som ska svara på frågan. Frågor om inriktningen på det fortsatta stödet till förnybar elproduktion bereds i samband med arbetet med den energipolitiska propositionen som regeringen har för avsikt att lämna till i vår. Här kommer även frågor om vindkraftens ekonomiska förutsättningar att behandlas. Övervägandena görs bl.a. mot bakgrund av de förslag som har lämnats av , och den interdepartementala arbetsgruppen AgVIND. I (SOU 2001:77) ges förslag till utformningen av ett nytt stödsystem för el från förnybara energikällor. Tanken är att detta system ska ersätta de befintliga stöden till drift och investeringar i elproduktionsanläggningar som baseras på förnybara energikällor, dvs. vind, vatten och biobränslen. I slutbetänkande (SOU 1999:75) tas en rad frågor upp som behöver studeras närmare för att man bättre ska kunna bedöma miljökonsekvenserna av etableringar av vindkraftverk. Förslag lämnas till studier om bl.a. ljud- och skuggstörningar och påverkan på djurlivet. Betänkandet har remissbehandlats. AgVIND har i sin rapport föreslagit att en övergripande kartläggning genomförs av förutsättningarna för lokalisering av vindkraftverk i havs- och fjällområden. Med anledning härav har fått i uppdrag att redovisa naturvårdens intressen och föreslå undersökningsprogram avseende vindkraftparkers effekter på naturmiljön i havsområden. har fått uppdrag att kartlägga och analysera kulturlandskapet i havs- och fjällområden. Regeringen avser lägga ett antal ytterligare uppdrag med anledning av förslagen i AgVINDs rapport.