frs · GO12787 · 2001-02-28 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:787 om diskriminering av barn har mot bakgrund av uppgifter i Rädda Barnens rapport "Bokslut @ Barns rättigheter i " om att diskrimineringen av barn ökar frågat justitieministern om vilka åtgärder han ämnar vidta för att komma till rätta med situationen. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på frågan. Det är uppenbart att det finns mer att göra i när det gäller att alla barn ska kunna växa upp utan att yttre faktorer försvårar deras uppväxt. En viktig utmaning är att se till att pojkar och flickor behandlas rättvist. En annan är att hindra att barn med utländskt ursprung och nationella minoriteter samt barn med funktionshinder utsätts för diskriminering. , och den svenska barnpolitiken, handlar om att alla barn @ flickor såväl som pojkar @ ska ha samma rättigheter och möjligheter i livet oavsett samhällsklass, etnisk bakgrund, eventuella funktionshinder eller bosättningsort; barnets bästa ska komma i främsta rummet vid alla beslut och åtgärder som rör barn; barnets rätt till utveckling ska beaktas, det gäller såväl dess fysiska som psykiska, sociala, andliga och moraliska utveckling, samt att barnet ska ha rätt att uttrycka sina åsikter och få dem respekterade. Självfallet är det så att det är viktigt att de lagar som syftar till att ge barn skydd också följs av dem som har att tillämpa dem. Men lika viktigt är att vuxna som möter barn i sitt arbete, eller vars beslut rör barn, också har kunskap om barns behov och rättigheter. Detta kräver ett fortlöpande och målinriktat arbete för att sprida kunskap och ändra attityder, och i förekommande fall förhållnings- och arbetssätt, när det gäller synen på barn, deras rättigheter och behov. En enig riksdag har ställt sig bakom regeringens strategi för att förverkliga i (se prop. 1997/98:182). Utgångspunkten i strategin är att barnets bästa ska sättas i främsta rummet vid alla åtgärder som rör barn och att barnperspektivet ska genomsyra alla beslut som rör dem. Arbetet med att utveckla barnperspektivet pågår också på ett omfattande och systematiskt sätt på olika nivåer i samhället. Genom sin samordningsfunktion för barnkonventionsfrågor inom driver på för att barnperspektivet ska finnas med i alla relevanta regeringsbeslut. har ett brett uppdrag att genomföra utbildningsinsatser och utveckla metoder och verktyg för genomförande på olika nivåer i samhället. Kommuner och landsting kan genom detta arbete få hjälp med att utveckla barnperspektivet i beslutsfattandet och i det dagliga mötet med barn i olika verksamheter. bedriver också ett utvecklingsarbete tillsammans med ett antal försöksmyndigheter när det gäller att få fram modeller för hur barnkonsekvensanalyser kan göras. Detta arbete kommer komma kommuner och landsting till del. Alla verksamheter som möter barn har ett ansvar för att utveckla sitt barnperspektiv. Vad som är "barnets bästa" varierar dock från fall till fall. I de fall ett barn riskerar att fara illa krävs att ansvariga aktörer samverkar, med det enskilda barnets bästa för ögonen, och att personal som möter barn också fullgör sin anmälningsskyldighet. Den översyn som kommittén mot barnmisshandel nu gör avseende varje verksamhets behov av utvecklingsarbete kommer också komma andra områden till del. Det finns inte några skäl för regeringen att ta några ytterligare initiativ för att ska genomföras i . Den strategi som har antagit är en välfungerande bas för det praktiska vardagsarbete som pågår hos myndigheter, landsting och kommuner för att konventionens intentioner ska få genomslag i praktiken.