ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
frs · GO12740 · 2001-02-21 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:740 om oförsäkrad servicehandel har frågat mig om vilka åtgärder jag ämnar vidta med anledning av den alltmer oförsäkrade servicehandeln. Frågan ställs mot bakgrund av att bl.a. kioskägare på grund av det stora antalet skador får det svårare att teckna företagsförsäkringar. För huvuddelen av de skadeförsäkringar som tillhandahålls konsumenter gäller att ett försäkringsbolag inte får vägra en konsument att teckna en försäkring som bolaget normalt tillhandahåller allmänheten. Regeln @ som är ett avsteg från allmänna avtalsrättsliga principer @ motiveras framför allt av sociala skäl. Skyldigheten för försäkringsbolagen att erbjuda försäkring gäller dock inte om bolaget med hänsyn till risken för försäkringsfall, den sannolika skadans omfattning eller annan omständighet har särskilda skäl att inte erbjuda en försäkring. Vad gäller näringsidkares försäkringar har försäkringsbolagen i princip frihet att avgöra om de ska meddela försäkring eller inte. Avtalsfrihet gäller alltså i de fallen. Försäkringsbolagen utformar sina företagsförsäkringar olika och konkurrerar med varandra. Jag tror att bör kunna dela min förhoppning om att en väl fungerande konkurrens bolagen emellan ska kunna innebära att försäkringsskydd kan erbjudas även den kategori av företagare som hennes fråga avser. För försäkringsbolagen bör också finnas ett starkt intresse av att inte förlora ett marknadssegment.
frs · GO12741 · 2001-02-21 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:741 om innehållsdeklaration om foder har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att allt djurfoder ska deklareras med råvaruinnehåll. Hur djurfoder märks och deklareras regleras av EG-lagstiftningen och anvisningar om märkningskrav finns i Statens jordbruksverks föreskrifter (SJVFS 1993:177). Fodrens råvaruinnehåll ska deklareras i fallande ordning och ska beskrivas i klartext, t.ex. vete och potatisprotein, eller med gruppbeteckning som då blir "spannmål" respektive "produkter och biprodukter av potatis". pågår inom gemenskapen ett arbete med ett kommissionsförslag som syftar till en öppnare och tydligare deklaration av foderblandningar. Det nu aktuella förslaget innebär att foder för livsmedelsproducerande djur ska deklareras med specifika råvarunamn och ingående mängd anges i fem storleksintervall t.ex. < , 2@5 %, > 5@15 %, > 15@30 % och > . Tillverkaren ska på förfrågan från kunden uppge fullständig sammansättning, och för kontrollerande myndighet ska tillverkaren med interna dokument kunna styrka fodrets sammansättning. stöder det aktuella förslaget som ger kunden en klarare bild av fodrets innehåll när möjligheten att använda gruppbeteckningar utesluts och när mer precisa mängdangivelser införs. De nya reglerna beräknas bli antagna under det svenska ordförandeskapet.
frs · GO12743 · 2001-02-22 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:743 om statsbidrag till kommunerna har frågat mig om jag ämnar föreslå en sänkning av statsbidragen till kommunerna med på grund av årets barnbidragshöjning. I den fråga som ställts hänvisas till att de socialdemokratiska kommunalråden i län har enats om att föreslå sina kommuner att höja socialbidragsnormen för barnfamiljer med och barn. Bland kommunalpolitiker skulle det enligt frågeställaren finnas en oro för att regeringen utifrån den s.k. finansieringsprincipen ska minska bidragen till kommunerna till följd av barnbidragshöjningen när ännu inget formellt beslut om höjda barnnormer finns på riksnivå. Som svar på detta kan jag hänvisa till att finansieringsprincipen enbart omfattar statligt beslutade åtgärder som direkt tar sikte på den kommunala verksamheten. Min bedömning är att höjningen av barnbidraget därmed inte omfattas av finansieringsprincipen. Det är således inte aktuellt att föreslå förändringar av statsbidraget till kommunerna med anledning av det höjda barnbidraget.
frs · GO12744 · 2001-02-28 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:744 om amnesti har frågat mig när regeringen avser att lägga ett förslag till om amnesti för gömda flyktingar. Först och främst vill jag göra klart att alla som är flyktingar har rätt till uppehållstillstånd i . En person som har bedömts vara flykting behöver alltså inte gömma sig. Flykting är en person som känner välgrundad fruktan för förföljelse och som grundar sitt behov av skydd på orsaker som anges Genèvekonvention. När talar om amnesti för gömda personer utgår jag från att hon egentligen menar personer som har ansökt om asyl, men där skyddsbehoven eller de andra skälen för uppehållstillstånd inte har bedömts vara skäl för att de ska få stanna i . Jag vill först och främst betona att jag anser att det är olyckligt att personer håller sig gömda. Det kan ofta få allvarliga konsekvenser för de enskilda och särskilt tänker jag här på barnens situation. Regeringen har särskilt uppmärksammat de gömda barnens levnadsförhållanden och även gömda barn har rätt till samma fullständiga hälso- och sjukvård som andra barn. En grundläggande tanke bakom den svenska utlänningslagstiftningen är att den som fått sina skyddsbehov prövade i och som har fått avslag ska återvända till sitt hemland. Den svenska lagstiftningen ger skydd åt dem som riskerar sådan förföljelse som avses i och till dem som riskerar tortyr eller annan omänsklig eller förnedrande behandling eller bestraffning. Uppehållstillstånd beviljas också på humanitära och andra grunder som anges i utlänningslagen. Frågan om att gömma asylsökande som fått avslag måste ställas i relation till vilket samhälle man lever i. I stater som saknar en rättssäker prövning av asylsökandes skäl och som inte beviljar asyl kan det finnas humanitära och medmänskliga skäl till att gömma flyktingar. I är den rättssäkra asylprocessen en hörnsten. Den innebär att sökandens individuella asylskäl prövas noggrant och därför ska ingen behöva gömma sig. Många får stanna, antingen för att de är skyddsbehövande, eller för att det finns humanitära skäl. Det bör påpekas att det är viktigt att fortsätta arbetet med att stärka rättssäkerheten i asylprocessen och sträva efter att handläggningstiderna hos myndigheterna ska bli kortare. Tankar på en amnesti för gömda asylsökande som fått avslag kommer upp ibland i den offentliga debatten. Det är olyckligt om förhoppningar om en amnesti gör att fler personer håller sig gömda. Även om en amnesti kan upplevas som human är det stor risk att den uppfattas som orättvis eftersom de allra flesta tidigare asylsökande faktiskt följer myndigheternas beslut och återvänder. Det är vidare så att lika fall så långt möjligt ska behandlas lika och om inte den svenska lagstiftningen ska upplevas som orättvis måste myndigheternas beslut som fattas med tillämpning av lagstiftningen också respekteras. Annars finns risken att tilltron till lagstiftningen och de tillämpande myndigheterna undergrävs. Sammanfattningsvis är svaret på fråga att regeringen inte tänker lägga fram något förslag om en amnesti för de personer som efter avslag på ansökan om uppehållstillstånd håller sig gömda.
frs · GO12745 · 2001-02-28 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:745 om asylmöjligheter för sexslavar har frågat mig vilka åtgärder regeringen avser vidta för att verkligen ge sexhandelns offer stöd. Jag delar uppfattning att sexhandeln med kvinnor och barn är ett mycket allvarligt problem som man såväl på EU- som nationell nivå måste ta krafttag mot för att bekämpa. anger i sin fråga att då man talar om stöd till offren är det enda rimliga att öppna möjligheten för dem att få asylansökan behandlad på ett positivt sätt. Jag vill inledningsvis poängtera att med asyl avses i den svenska utlänningslagen uppehållstillstånd som beviljas utlänningar därför att de är flyktingar enligt . I utlänningslagen finns bestämmelser som ger skydd också till de personer som på grund av sitt kön eller homosexualitet känner en välgrundad fruktan för förföljelse. De sistnämnda kan beviljas uppehållstillstånd som skyddsbehövande i övrigt. Som skyddsbehövande i övrigt anses också den som känner välgrundad fruktan för att straffas med döden, med kroppsstraff, att utsättas för tortyr eller annan omänsklig eller förnedrande behandling eller bestraffning. Vidare kan även uppehållstillstånd beviljas av humanitära skäl. finns det således flera tillståndsgrunder i den svenska utlänningslagstiftningen. Regeringen beslutade att tillsätta en parlamentarisk kommitté som skulle utreda utlänningslagens bestämmelser om anhöriginvandring till (UD 2000:03, dir. 2000:36). I tilläggsdirektiven (dir. 2000:81) gavs kommittén ett utökat uppdrag. Kommittén ska bl.a. också utreda om möjligheterna till lagföring kan underlättas när det gäller i fall av såväl människosmuggling som människohandel samt ta ställning till vilka möjligheter som finns att ge offren för människohandel rättsligt och annat stöd. För tilläggsuppdraget gäller att kommittén ska lägga fram förslag på författningsändringar om den kommer fram till att det finns behov av sådana ändringar. Först när kommittén avslutat sitt arbete, vilket ska ske , kan regeringen ta ställning till om, och i så fall vilka, lagstiftningsåtgärder som behövs för att ge sexhandelns offer ytterligare stöd.
frs · GO12746 · 2001-02-27 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:746 om avgiftsfinansierad TV-medverkan har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att SVT:s oväld inte ska kunna ifrågasättas. Inledningsvis vill jag klargöra vissa omständigheter. Våra tre public service-företag, , och är inte statligt finansierade utan finansieras via TV-avgifter. Det är en stor och viktigt skillnad då det är ett av flera sätt att garantera public service-företagens integritet. SVT, SR och UR är självständiga företag och deras verksamhet ska bedrivas självständigt i förhållande till staten, olika ekonomiska, politiska och andra intressen och maktsfärer i samhället. Jag håller med och anser att det är viktigt att man kan lita på att dessa bolag har en stor publicistisk självständighet och ger utrymme för så många som möjligt att komma till tals. Det som slås fast i nu gällande sändningstillstånd, att sändningsrätten ska utövas opartiskt och sakligt samt att en vidsträckt yttrandefrihet och informationsfrihet ska beaktas, är givetvis grundläggande för en självständig public service-radio och television. En proposition med förslag till riktlinjer för SVT, SR och UR under nästa tillståndsperiod kommer att lämnas till . Jag anser det då vara viktigt att återigen slå fast public service-företagens oberoende. och TV kommer att granska programmet Storforum som sändes av UR .
frs · GO12747 · 2001-02-28 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:747 om inkonsekvent prostitutionspolitik har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att uppnå ett mer konsekvent förhållningssätt till prostitutionen. Bakgrunden är att beviljat medel till film som visades på . Filmen avslutas med att Hollender har betald sex med flera av de intervjuade kvinnorna i filmen. Frågeställaren är upprörd över att filmen fått stöd av . beslutar självständigt om bl.a. förhandsstöd till svensk film. Institutet har därvid att följa de riktlinjer som ges av filmavtal, där staten är en av flera parter (prop. 1998/99:131). Det stöd som fördelar kommer från flera finansieringskällor, varav staten är en. Varken staten eller någon annan avtalspart har något inflytande över vilka enskilda filmprojekt som får stöd inom ramen för filmavtalet. Mot denna bakgrund kan inte en enskild persons omdömeslösa agerande tjäna som en utgångspunkt för att hävda att svenska staten har ett inkonsekvent förhållningssätt visavi den prostitutionspolitik som fastlagts av , bl.a. då den antog regeringens kvinnofridsproposition . Huruvida lagen om förbud mot köp av sexuella tjänster medfört att prostitutionen minskat eller ökat är det för tidigt att klart uttala sig om. Det råder olika uppfattningar inom polisen om vad lagen fört med sig. presenterades en undersökning från som var tveksam till lagens effekter. anser däremot att gatuprostitutionen minskat med två tredjedelar och att andelen sexköpande män minskat med 70@80 %. De framhåller vidare att det som krävs för att lagen ska vara framgångsrik är att man, som i , avsätter polisresurser för detta arbete. I arbetar två poliser på heltid med prostitutionen. I både och arbetar poliser deltid med prostitutionen, vilket indikerar att förutsättningarna för ett aktivt polisarbete inte är helt jämförbara. Jag avser därför inte att vidta några särskilda åtgärder, då den inkonsekvens som frågeställaren synes uppleva inte föreligger i realiteten.
frs · GO12748 · 2001-02-28 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:748 om EU:s femte handlingsprogram för jämställdhet har frågat mig hur regeringen avser att organisera hanteringen av medel från Programmet för genomförande av gemenskapens ramstrategi för jämställdhet 2001@2005 så att information och medel når ut till organisationer som kan beröras. är ett forum för informationsutbyte där 35 organisationer finns representerade. Det är arbetsmarknadens parter, de politiska partierna och deras kvinnoorganisationer samt vissa frivilligorganisationer. är själv en av rådets representanter. Mötet handlade bl.a. om EU:s handlingsprogram avseende gemenskapens strategi för jämställdhet mellan kvinnor och män, det s.k. femte handlingsprogrammet. Erfarenheter från projekt som beviljats medel av det fjärde handlingsprogrammet gavs. Ännu är inte riktlinjerna klara för hanteringen av ansökningsförfarandena och hur medelsfördelningen ska gå till så det kan jag inte säga något om . Men jag vill informera om att har fått veta att senare i vår kommer de och även eventuellt andra intresserade organisationer att kallas till ett nytt möte där all nödvändig information kommer att ges och då det även kommer att finnas möjlighet att ställa frågor och få praktisk hjälp med ansökningarna. Det är också sant som skriver i sin fråga att en liten del av medlen under den budgettitel som gäller fjärde jämställdhetsprogrammet inte användes . Det beror på att det krävs stora administrativa resurser för att hantera många små projekt. I det nya programmet syftar man till att få större projekt och då räknar med att alla resurser kommer att kunna utnyttjas fullt ut.
frs · GO12749 · 2001-02-28 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:749 om statlig sponsring har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att enskilda näringsidkare eller organisationer inte ska gynnas otillbörligt. Bakgrunden är den påstådda finansieringen av TV-programmet vad är det? (Storforum) som sändes . Uppgiften att bidragit till finansiering av TV-programmet vad är det? Varken regeringen eller har betalat ut eller kommer att betala ut några medel med anledning av programmet Mat @ vad är det?. Däremot inkom föreningen med en ansökan till om bidrag på för ett köp av visningsrätten till TV-programmet vad är det?. Syftet skulle vara att Krav skulle kunna använda kopior av programmet i samband med informationsinsatser. Köpet av visningsrätten skulle också vara en indirekt finansiering av produktionen av TV-programmet. Ansökan togs emot av och handläggningen av ärendet påbörjades. Några beslut i ärendet fattades dock inte. inkom Krav med en skrivelse i vilken man återkallade sin ansökan. avskrevs ärendet på . På såväl nationell nivå som på EU-nivå finns omfattande regler gällande statsstöd och konkurrens. Regeringen arbetar regelbundet både nationellt och inom EU för att bevaka att dessa regler följs samt att de stärks när så är nödvändigt. Jag avser inte att vidta några särskilda åtgärder på dessa områden med anledning av TV-programmet vad är det?.
frs · GO12750 · 2001-02-28 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:750 om införseln av öl har frågat mig vilka åtgärder jag ämnar vidta för att komma till rätta med den närmast yrkesmässiga införseln och vidareförsäljningen av öl. Införsel av öl för kommersiella ändamål ska enligt gällande regler beskattas i . Endast den som har rätt att bedriva partihandel med starköl får föra in sådant öl till landet för kommersiella ändamål. Det problem som påtalar har uppmärksammats. gav i uppdraget att genomföra en undersökning av införsel av alkohol och tobaksprodukter. Resultatet av undersökningen presenterades i promemorian Privatinförsel @ Införsel av alkohol- och tobaksprodukter i kommersiellt syfte. Mot bakgrund av skattemyndighetens promemoria har och , i skrivelser till , begärt att lagstiftningen på området ändras i syfte att förbättra skatteförvaltningens och tullens möjligheter att bekämpa privatinförsel i kommersiellt syfte. En utredare håller på att undersöka om det är möjligt att införa strängare straffrättsliga sanktioner mot skatteundandraganden på punktskatteområdet. De lagändringar som och föreslår ska övervägas inom ramen för utredarens arbete. Utredaren räknar med att presentera en promemoria med förslag till åtgärder maj/. är alltså väl medvetet om de påtalade problemen och arbetar med att komma till rätta med dem. Målet är att bestämmelser om nya kontrollåtgärder och straffrättsliga sanktioner ska kunna träda i kraft . Regeringen följer noga hur privatinförseln utvecklas med anledning av de höjda införselkvoterna. Bl.a. har och drogforskning (SoRAD) i uppdrag att ta fram statistik över konsumtions- och försäljningsutvecklingen. Statistiken ska även inkludera det s.k. mörkertalet. Mot bl.a. denna bakgrund uttalade regeringen i den alkoholpolitiska propositionen att den avser att senare till återkomma till frågan om de skattejusteringar som behövs på alkoholområdet. Regeringen har ännu inte tagit ställning till vilka åtgärder som bör vidtas.
frs · GO12751 · 2001-02-28 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:751 om skydd av områden har frågat mig om vilka åtgärder jag är beredd att vidtaga för att länsstyrelserna ska prioritera upp arbetet med att inrätta reservat. Arbetet med att skydda värdefulla naturområden har prioriterats högt av både och länsstyrelserna . Skydd av värdefull skog har dominerat, men behovet av att skydda värdefulla miljöer är väl uppmärksammat. Regeringen betonade behovet av ökade insatser för att skydda områden i budgetpropositionen för och i regleringsbrevet till . Regeringen gör bedömningen att inrättande av skyddade områden i marin miljö i skyddsvärda kust- och havsområden längs är en viktig del av de nationella åtaganden som internationella överenskommelser innebär. har inom ramen för sitt Skärgårdsprojekt arbetat intensivt med att stötta länsstyrelserna i deras arbete med naturreservat i marin miljö. har vidare tillsammans med utrett de legala grunderna för att skydda fisk och dess livsmiljöer i marin miljö. Jag tror att bl.a. dessa ansträngningar utgör grunden för att utveckla arbetet med att skydda miljöer. Såväl som länsstyrelserna arbetar intensivt med att komplettera bidrag till EU:s Natura 2000-nätverk av skyddade och värdefulla naturmiljöer. Här ingår också naturtyper. har föreslagit sådana Natura 2000-områden motsvarande en sammanlagd yta av närmare . Arbetet med naturtyper har även här intensifierats, och medlemsstaterna utarbetar principer för bevarandet av naturvärdena i de utpekade områdena, oberoende av om detta sker genom reservatsbildning eller på annat sätt. Ett annat exempel på skydd av värdefulla miljöer, som inte nödvändigtvis sker genom reservatsbildning är de områden som utpekas inom Ramsarkonventionen om skydd av värdefulla våtmarker. Våtmarker avser här även miljöer. har lämnat ett förslag på 21 nya Ramsarområden till regeringen för beslut. Åtta av dessa områden berör även miljöer. Förslaget behandlas i . Sammanfattningsvis kan jag säga att även om skydd av områden inte har fått samma uppmärksamhet som skydd av andra naturtyper, särskilt skog, så är vi nu på god väg att stärka skyddet av värdefulla områden.
frs · GO12752 · 2001-02-28 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:752 om undanträngningseffekter på arbetsmarknaden har frågat näringsministern vilka åtgärder han avser att vidta för att ett statligt bolag som genom sitt agerande tränger ut privata arbetstillfällen. Arbetet inom regeringen är så organiserat att det är jag som har ansvar för frågor som rör . Anledningen till frågan är att har beslutat att starta nya logistikcenter för distribution av läkemedel. frågade mig om vilka åtgärder jag avser att vidta för att förhindra att ett statligt bolag utnyttjar sin dominerande ställning för att konkurrera ut redan befintliga företag med prisvärda tjänster. svarade jag på en interpellation av ställd till näringsministern om vilka åtgärder han avser att vidta för att agerande att utvidga sin verksamhet till partihandelsledet stoppas. Mitt svar på fråga är detsamma som jag har givit dessa. Jag vill således än en gång påpeka att distributionen av läkemedel omfattar hela kedjan från tillverkning till den patient/konsument som ska tillgodogöra sig läkemedlet. , som finns närmast patienten för att leverera läkemedel och information om läkemedel, har en omfattande intern logistikverksamhet på de enskilda apoteken och via 1 000-talet apoteksombud. har beslutat att ta ett samlat grepp över sin interna logistik för att effektivisera den interna verksamheten och skapa förutsättningar för effektivare logistik. avser att inrätta 6@10 logistikcenter i landet som ska varuförsörja apoteken, leverera läkemedel direkt till konsument, administrera de närmare 1 000 apoteksombuden liksom erbjuda vården varuförsörjning och leveranser av läkemedel. Logistikcenter ska drivas av externa entreprenörer efter upphandling. kommer inte att äga lokalerna för logistikcenter. Varorna kommer att ägas av ; det kommer därför inte att ske någon försäljning av produkter mellan logistikcenter och apotek. I den nya logistiklösningen ansvarar läkemedelsföretagen för leveransen till logistikcenter i stället för, som , till apoteken. Det blir således ingen ändring i ansvarsförhållandet mellan partihandeln och . Beslutet att inrätta dessa center, som jag nu har redogjort för, är en intern fråga för . Jag avser inte att nu vidta några åtgärder med anledning av planer.
frs · GO12753 · 2001-02-28 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:753 om posttjänster i affärer som saluför pornografitidningar har frågat mig om jag avser att verka för en frivillig jämställdhetsmärkning av Postens tjänster samt att upphandling av tjänsterna endast sker med porrfria samarbetspartner. Frågan är bl.a. ställd mot bakgrund av att Posten, i syfte att förbättra sin kundservice, i utökad utsträckning kommer att samarbeta med butiker, bensinstationer osv. belägna på platser där många kunder passerar och utför sina vardagsärenden. Det åligger och ledning att bedöma och fatta beslut som leder till en så bra verksamhet som möjligt. I detta ansvar ligger även att göra bedömningar om särskilda krav kan och bör ställas på samarbetspartner. Jag utgår ifrån att Posten bedriver sin verksamhet med högt ställda krav på etik och moral och att bolaget väljer att samarbeta med seriösa samarbetspartner.