ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
frs · GO121395 · 2001-06-25 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:1395 om OECD-granskning har frågat mig när regeringen kommer att lämna in en ansökan till för en oberoende granskning av det svenska regelförenklingsarbetet. Först vill jag säga att jag anser att regelförenkling är en mycket viktig fråga. Regeringen fastlade i den ekonomiska vårpropositionen (prop. 2000/01:100) att insatserna för regelförenkling och genomarbetade regler för småföretag ska fortsätta och intensifieras. Regelförenkling har också stått högt upp på den politiska agendan under ordförandeskap och på detta område har vi dessutom flyttat fram positionerna för hela unionen. Inom detta område pågår ett intensivt arbete. En omfattande strategi för regelförenkling och regelkvalitet är under utarbetande inom kommissionen. Kommissionens handlingsplan kommer att läggas fram till toppmötet i . På initiativ från förvaltningsministrarna tillsattes en högnivågrupp som deltar aktivt i arbetet med att ta fram en strategi för regelförenkling och regelkvalitet. Denna grupp, Mandelkerngruppen, består av nationella experter från alla medlemsländer och kommissionen. Representanter från både och deltar aktivt i detta arbete. Gruppens slutrapport, som kommer detta år, kommer att innehålla konkreta rekommendationer som eventuellt kommer att påverka regeringens fortsatta arbete. Dessa nya omständigheter kan medföra att regeringen bör överväga reformer av sitt interna arbete. Det betyder att regeringen ytterligare måste överväga om tidpunkten för den tidigare utlovade OECD-granskningen är rätt vald.
frs · GO121396 · 2001-06-25 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:1396 om olika villkor för hamnar och raffinaderier i har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att skapa konkurrensneutrala villkor för hamnar och raffinaderier i och som skapar incitament för miljöinvesteringar. Frågan är ställd mot bakgrund av att hamn har investerat i system för gasåtervinning vid lastning av flyktiga organiska ämnen, framför allt bensin, i fartyg samt att inte har föreskrivit att oljetankfartyg som lastar dessa ämnen ska vara utrustade med gasåtervinningssystem. Jag vill inledningsvis påpeka att lastning av bensin i fartyg i praktiken endast sker i och . Andra oljehamnar lastar ut i sammanhanget mycket små mängder bensin. När arbetet med gasåtervinningsfrågan påbörjades var utgångspunkten att och skulle installera sådana system ungefär . är det dock endast som har ett återvinningssystem. Förutsättningen för att ska utfärda föreskrifter om motsvarande utrustning på fartyg är att fartygens utrustning kan användas i båda hamnarna. är av uppfattningen att det med nuvarande situation vore fel att föreskriva att alla fartyg som anlöper svenska hamnar ska ha gasåtervinningssystem. Den dag har ett system avser dock att utfärda sina föreskrifter. Först då blir ett återvinningssystem meningsfullt i praktiken och kan ses som en likabehandling av redare.
frs · GO121397 · 2001-06-25 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:1397 om lokaliseringen av isbrytarna till har frågat mig om jag avser vidta några andra åtgärder för att kompensera kommunen för uteblivna arbetsplatser då isbrytarverksamheten inte kommit att lokaliseras till . En sommarlokalisering av isbrytarna till är inte aktuell. Isbrytarna är i drift även , de tjänstgör i andra funktioner på eller i . Vidare är utredning negativ till en sommarlokalisering av isbrytarna till . kommer att kompenseras för de negativa effekterna av försvarsnedläggningen inom ramen för Omställningsgruppens arbete och de utfästelser som ges i regeringens skrivelse 1999/2000:33.
frs · GO121398 · 2001-06-25 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:1398 om ersättningsarbeten i har frågat mig när regeringen tänker presentera resterande ersättningsjobb med anledning av försvarsnedläggningen i . I regeringens skrivelse till har utlovats ca 215 statliga arbetstillfällen. Denna utfästelse har börjat infrias genom AB:s lokalisering av ett distansapotek som ska få 100@200 anställda. Bolaget startar sin verksamhet och då kommer ca 50 personer att börja. flyttade till och är nio personer verksamma. Myndigheten för kvalificerad yrkesutbildning, KY, börjar sin verksamhet i och den kommer att ha 15@20 personer anställda. Den nya avdelningen inom för vuxna startar också med fyra personer. började ett 30-tal personer arbeta med de nya arbetsuppgifterna inom , som etablerades på några av försvarsorterna, däribland . Vidare startar en högskoleutbildning på 120 poäng inom modern informationsteknik som en del av omställningsarbetet. Intresset har varit så stort att antalet platser utökas från 120 till 135. Mot bakgrund av min redogörelse bedömer jag sammanfattningsvis att omställningsarbetet i går bra och att regeringens löften kommer att infrias.
frs · GO121399 · 2001-06-29 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:1399 om garnisonsområdet i har frågat mig när kommer att få klart besked om kostnader och övriga villkor förknippade med inköp av garnison med Hovdala övnings- och skjutfält. Ärendet är föremål för förhandling mellan och . förvaltar för statens räkning de aktuella fastigheterna och företräder staten vid förhandlingarna. Jag kan inte ingripa i dessa förhandlingar och kommer därför inte att nu vidta några åtgärder i saken. Om ärendet skulle bli föremål för regeringens avgörande får jag då ta ställning till hur ärendet bör avgöras.
frs · GO121400 · 2001-06-20 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:1400 om i har frågat mig om jag avser vidta några åtgärder så att tidigare regeringsbeslut beträffande i fortsättningsvis kommer att gälla. Inledningsvis vill jag framföra att det regeringsbeslut som refererar till inte är utformat på ett sådant sätt att regeringen har bestämt vilka musikkårer som ska finnas och var de ska vara lokaliserade. I beslutet uppdrar regeringen åt dåvarande Chefen för armén att genomföra förhandlingar med berörda landsting och Svenska rikskonserter med syfte att ingå avtal om tjänstemusik för Försvarsmakten m.m. I samma beslut medgav regeringen att en värnpliktig musikavdelning fick organiseras inom Övre militärområde. Det regeringen har tryckt på är att behovet av statsceremoniell musik ska kunna tillgodoses. I Försvarsmaktens uppgifter ingår att medverka i statsceremonier. Detta gör myndigheten bl.a. med sina musikkårer. Om Försvarsmakten kan bidra till det musikaliska kulturlivet i så är ingen gladare än jag men det är inte något som ska vara dimensionerande för organisationen. Jag anser att Försvarsmaktens musikkårer är utomordentligt kompetenta och deras medverkan i olika sammanhang är alltid mycket uppskattad. Så länge myndigheten kan lösa uppgiften att medverka i statsceremoniell verksamhet kan jag som försvarsminister inte ha några synpunkter på hur många och vilka musikkårer som ska finnas.
frs · GO121401 · 2001-06-20 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:1401 om parlamentarisk arbetsgrupp har frågat mig om regeringen är beredd att tillsätta en parlamentarisk arbetsgrupp med syfte att komma till rätta med Försvarsmaktens strukturella ekonomiska problem. Försvarsmakten hade under föregående år ett underskott i förbandsverksamheten, på grund av bristande avvägningsförmåga mellan olika delar av verksamheten samt bristande uppföljning av ekonomin. Regeringen föreslog i tilläggsbudget 1 att underskottet ska lösas genom att utnyttja det anslagssparande som uppstod på materielanslaget. beslutade i enlighet med regeringens förslag. har Försvarsmakten också anmält att förbandsverksamheten riskerar att gå med ett underskott. Enligt Försvarsmaktens uppgifter i budgetunderlaget beror detta främst på förseningar inom vissa delar av omstruktureringen, men också på ökade kostnader för verksamheten. pågår därför ett omfattande arbete både i och i Försvarsmakten, dels för att kvalitetssäkra underlaget för den nu liggande planeringen, och dels för att identifiera vilka åtgärder som kort- respektive långsiktigt erfordras för att verksamheten ska vara i balans och följa de ekonomiska ramarna och under . har anmält till regeringen att bl.a. uppföljning av förbandsverksamheten i form av tillförlitliga utfallsprognoser saknats. Verket anser att Försvarsmaktens styrning och kontroll av verksamheten måste förbättras. Regeringen fattade därför beslut om att uppdra åt att genomföra en förstudie om Försvarsmaktens ekonomiska kompetens, verksamhetsstyrning och prognosverksamhet m.m. Det är regeringens avsikt att på detta sätt utnyttja kompetens inom statsförvaltningen för att komma till rätta med de brister som finns i Försvarsmakten. Detta skapar också förutsättningar för att fullfölja den beslutade ominriktningen. föreslår i redovisningen av förstudien att ett antal åtgärder vidtas, som kommer att leda till att en förbättrad styrning och kontroll av verksamheten uppnås. Det är min, och regeringens, mening att de åtgärder som vidtas och kommer att vidtas, bl.a. som ett resultat av de förslag som presenterar, kommer att leda till balans mellan verksamhet och ekonomiska resurser. Jag ser därför inte något behov av att tillsätta en arbetsgrupp i enlighet med den modell som föreslår.
frs · GO121402 · 2001-06-29 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:1402 om mänskliga rättigheter i har frågat mig på vilka sätt regeringen kommer fortsätta att bidra till att upprätthålla och fördjupa respekten för mänskliga rättigheter i . Den senaste tidens oroligheter i har på ett tydligt sätt blottlagt de underliggande etniska spänningarna som funnits mellan den slaviska majoriteten och den albanska minoriteten. Krisen har fått till följd att frågan har hamnat högt på den politiska dagordningen. En intensifierad interetnisk dialog om minoriteternas rättigheter och status i ses numera som vägen ut ur krisen. , i egenskap av EU-ordförande, har varit pådrivande för att få till stånd denna dialog och har upprepade gånger ställt krav på de politiska ledarna i att göra konkreta framsteg i processen. Till de nödvändiga reformkraven hör bl.a. ökat lokalt självstyre, en tredje TV-kanal för sändningar på bl.a. albanska, ökad representation av minoriteterna i den offentliga förvaltningen och antagande av stadga för minoritetsspråk. kommer naturligtvis även efter ordförandeskapet nära följa den interetniska dialogen för att försäkra sig om att de mänskliga rättigheterna i landet verkligen stärks. Under ordförandeskapet har vi även tagit initiativ till att inrätta en för EU gemensam översynsmekanism om situationen och reformframstegen i samtliga länder på västra . En genomgripande analys kommer att genomföras , vilket ger tillfälle att närmare granska eventuella framsteg, eller bristen på sådana. Parallellt med detta kommer sedvanlig bevakning av mänskliga rättighetssituationen att göras även fortsättningsvis inom ramen för t.ex. och . Vidare kommer på bilateral basis genomföra årliga granskningar av MR-situationen, som i sin tur är vägledande för utvecklingen av de bilaterala relationerna mellan och , inte minst för biståndsinsatser. Som konkret exempel på kopplingen mellan MR-situationen och biståndet kan nämnas att regeringen har beslutat att finansiellt bistå det nya för utbildning på albanska som är under uppbyggnad i .
frs · GO121403 · 2001-06-25 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:1403 om miljöhänsyn i kommunala parkeringsbestämmelser har frågat vilka åtgärder miljöministern tänker vidta för att det i kommunala parkeringsbestämmelser ska tas hänsyn till bilarnas miljöpåverkan vilket skulle innebära ett incitament för privatpersoner och företag att köpa el- och hybridbilar och minska koldioxidutsläppen. Arbetsfördelningen i regeringen är sådan att det är jag som ska svara på frågan. Låt mig inledningsvis framhålla att regeringen ser positivt på en ökad andel el- och hybridfordon i den svenska fordonsparken. Regeringen har också tagit flera initiativ i syfte att stimulera inköpen av el- och hybridfordon. På förslag från regeringen har beslutat att befria el- och hybridfordon som uppfyller kraven i miljöklass 1E respektive 1H från fordonsskatt . Regeringen har också varit aktiv inom ramen för de lokala investeringsprogrammen för ökad ekologisk hållbarhet (LIP). har flera kommuner fått ekonomiskt stöd för att stimulera introduktionen av miljömässigt bättre fordon. När det gäller den närmare utformningen av de kommunala parkeringsbestämmelserna så faller detta inom det kommunala självstyret. Jag har därför inte för avsikt att vidta några åtgärder från statens sida i denna fråga.
frs · GO121404 · 2001-06-27 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:1404 om valbevakningen i medierna har frågat mig hur jag avser verka för att jämlikhet uppstår vad avser valbevakning i public service och i övriga medier. Grunden för public service-företagens sändningsverksamhet är att den ska bedrivas självständigt i förhållande till såväl staten som olika ekonomiska, politiska och andra intressen och maktsfärer i samhället. Programföretagen bestämmer själva om innehållet i sändningarna, inom ramen för radio- och TV-lagen och företagens sändningstillstånd. har fattat beslut om riktlinjer för radio och TV i allmänheten tjänst för (prop. 2000/01:94, bet. 2000/01:KrU8, rskr. 2000/01:268). Regeringens proposition har tagits fram i nära samarbete med en beredningsgrupp med företrädare för samtliga riksdagspartier som till sin hjälp haft ett underlag från en särskild utredare. Gruppen har inte minst ägnat stort utrymme åt frågan om vilka riktlinjer som ska gälla för programföretagens nyhets- och samhällsbevakning. Av beslut framgår bl.a. att programföretagens sändningsrätt, liksom , ska utövas opartiskt och sakligt. Programföretagen ska vidare beakta programverksamhetens betydelse för den fria åsiktsbildningen och ge utrymme åt en mångfald av åsikter och meningsyttringar. I beslutet framhålls också att programföretagens nyhets- och samhällsbevakning ska bedrivas så att en mångfald i nyhetsurval, analyser och kommentarer blir verklighet. och TV gör prövningar av programverksamheten utifrån gällande villkor, efter anmälan av enskilda eller på eget initiativ. Nämndens bedömningar har givetvis betydelse för hur programföretagen planerar och bedriver sin verksamhet så att den är i överensstämmelse med riktlinjer och regelverk. När det gäller andra medieföretag är regelverket som vet annorlunda. För gäller dock också kraven på saklighet och opartiskhet. För dagspressen gäller inga särskilda regler, utöver grundläggande regelverk på tryck- och yttrandefrihetens område. Däremot tillämpar branschen ett system med etiska regler med bl.a. bestämmelser om korrekthet och allsidighet i nyhetsförmedlingen. Dessa regler övervakas av de av branschen inrättade organen Allmänhetens pressombudsman och . Mitt svar på fråga är att jag anser att det ligger i det allmänna uppdraget till public service-företagen att erbjuda allmänheten en allsidig information och därmed en rimlig balans exempelvis i bevakning av och utrymme för politiska partier inför val till olika representativa församlingar. Jag anser inte att riksdag och regering bör detaljstyra programföretagens verksamhet när det gäller just valbevakning. Jag anser sammanfattningsvis att de riktlinjer som beslutat för radio och TV i allmänhetens tjänst är väl avvägda och tillräckliga i detta avseende.
frs · GO121405 · 2001-06-27 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:1405 om närradio har frågat mig om jag avser att vidta åtgärder för att säkerställa att grundidén med närradio inte förfelas. De förändringar av reglerna för närradion som gjordes 1998 har inneburit att möjligheten att sända närradio förbättrats. Ändringarna innebar bl.a. att tillståndshavarkretsen utökades. Förbudet mot sändningar av centralproducerade program, det s.k. riksförbudet, behölls men undantaget från förbudet utvidgades till . Vidare utökades sändningsområdena och sändningsavgifterna avskaffades. Eftersom det ansågs att ändringen av riksförbudet innebar en viss risk för kommersialisering av närradion beslutades att bestämmelsen skulle utvärderas. Om utvärderingen visade att de nya bestämmelserna hade missbrukats eller att gränsen mot den kommersiella lokalradion blivit otydlig skulle en återgång till tidigare ordning övervägas (prop. 1997/98:77 s. 24). och TV fick i uppdrag att utvärdera det utvidgade undantaget från riksförbudet. Nämnden har i sin utvärdering konstaterat att den nya bestämmelsen i sig inte inneburit en ökad kommersialisering av närradion. Dock menar att den nya regeln tillsammans med de övriga ändringar i lagstiftningen som genomfördes förefaller ha ökat förutsättningarna för reklamfinansierade musiksändningar och nätverksbildningar. Regeringen är medveten om att det är vanligare att föreningar startas i syfte att sända radio professionellt. har utvecklingen på detta område noga följts av . Det har visat sig nödvändigt att närmare undersöka det faktum att kommersiella krafter blivit allt vanligare i närradion. Jag kommer därför att påbörja ett arbete för att gå igenom förhållandena på närradioområdet. Detta för att fastställa vilka åtgärder som är nödvändiga att vidta för att det ursprungliga syftet med närradion inte ska urholkas.
frs · GO121406 · 2001-06-28 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:1406 om lagstiftning om franchising har frågat mig om jag är beredd att ta initiativ till lagstiftning om franchising. Frågan om svensk lagstiftning om franchising har diskuterats . Det har varit naturligt att avvakta det arbete i denna fråga som bedrivs inom den internationella organisationen . Unidroit har presenterat ett förslag till en modellag om franchising. Förslaget diskuteras just nu vid ett internationellt expertmöte, där även deltar. I syfte att belysa behovet av svenska lagstiftningsåtgärder om franchising har inbjudit företrädare för berörda svenska myndigheter och organisationer till ett samrådsmöte. Det kommer att äga rum . Det är angeläget att frågan om det bör införas lagregler om franchising nu kan avgöras skyndsamt. Jag vill dock avvakta resultaten av samrådsmötet och de pågående diskussionerna kring Unidroits utkast till modellag innan jag tar ställning till frågan.
frs · GO121407 · 2001-06-25 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:1407 om flygtrafikledningssystemet har frågat mig om jag är beredd att ta upp en diskussion med för att säkra flygsituationen på och i det övriga svenska luftrummet. Frågan har ställts mot bakgrund av bl.a. att ibruktagandet av flygtrafikledningssystemet System 2000 har flyttats fram. Jag vill inledningsvis framhålla att det varit känt att det nya flygtrafikledningssystemet System 2000 kommer att bli försenat. har haft problem med att få tag på tillräckligt med stabil mjukvara. Detta är emellertid ett problem som inte bara utan även många andra länder brottas med. har lagt ned ett omfattande arbete på att säkra driften av @ och förlänga driftstiden för @ de befintliga kontrollcentralerna. Dessa åtgärder innebär att driftsättningen av tredje bana och det nya tornet enligt inte påverkas av förseningen av System 2000. Frågan om flygtrafikledningssystem på hanteras av i enlighet med verkets produktionsroll. Därmed anser jag frågan vara besvarad.
frs · GO121408 · 2001-06-25 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:1408 om och sorbiska byar har frågat mig om vilka åtgärder den svenska staten avser vidta för att inte göra sig skyldig till tvångsförflyttning av 60 sorbiska familjer i . Låt mig först klargöra statens roll som ägare till . Som ägare bestämmer staten de övergripande målen för företagets verksamhet. har som huvuduppgift att på ett effektivt sätt producera och leverera el till sina kunder. Detta ska ske på ett affärsmässigt sätt, vilket innebär att företaget ska uppfylla marknadsmässiga avkastnings- och utdelningskrav i sin affärsverksamhet. Den operativa verksamheten är bolagets styrelses och lednings ansvar. Det ankommer sålunda på dessa att besluta i den fråga som tar upp. Denna beslutsordning gäller såväl privata som helt eller delvis statligt ägda företag. Jag kan inte ingripa i denna beslutsordning. Avslutningsvis vill jag nämna att inte är ensam ägare till Laubag, som utvinner kol i , utan är delägare i bolaget genom sitt tyska dotterbolag . Laubag ägs också indirekt av det amerikanska energibolaget . Energibolagens utvinning av kol är reglerad av tysk lag. Jag har efter kontakt med ledning förvissat mig om att bolagets ledning och styrelse följer gällande lagstiftning på relevanta områden och tar hänsyn till där uttryckt kulturell hänsyn.
frs · GO121409 · 2001-06-25 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:1409 om och upphandlingsreglerna har frågat mig vilka åtgärder jag är beredd att vidta för att förmå att respektera gällande upphandlingsregler. Bakgrunden till frågan är att har granskat anskaffningsverksamhet och då uppmärksammat att det finns brister i tillämpning av upphandlingslagen som inte är acceptabla. Enligt vad jag erfar har på eget initiativ och mot bakgrund av kritiken i rapporten vidtagit en rad åtgärder. Man har bl.a. genomfört utbildning av 500 personer, stärkt organisationen genom att anställa fler jurister, beslutat om ny policy, utfärdat interna föreskrifter för hur upphandling ska genomföras samt fastställt regler för utformning av ramavtal. Departementet för en dialog med i denna fråga. Slutligen kan jag konstatera att frågor om offentlig upphandling är svåra. Därför anser jag inte att det finns skäl för mig att vidta ytterligare åtgärder rörande upphandlingsverksamhet.
frs · GO121416 · 2001-06-28 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:1416 om räntetak på privatlån har frågat mig vilka åtgärder jag tänker vidta för att komma till rätta med att privatpersoner hamnar i "lånefällor". Frågan om s.k. skuldfällor uppmärksammades av i dess betänkande SOU 2000:29 Starka konsumenter i en gränslös värld. Regeringen har gått vidare med denna fråga. I proposition 2000/01:135 Handlingsplan för konsumentpolitiken 2001-2005 aviserar regeringen att kommer att få i uppdrag att närmare analysera orsakerna till uppkomsten av skuldfällor och föreslå åtgärder för att begränsa problemen med överskuldsättning. I motiven till regeringens bedömning anges särskilt att lättheten att låna pengar och skaffa sig krediter inte sällan leder till att konsumenter skaffar sig oöverlagda och dyra krediter som kan komma att undergräva många hushålls ekonomi. Det är därför viktigt att det finns sådan kunskap om konsumenternas beteenden och överväganden i samband med krediter att nödvändiga åtgärder kan vidtas för att förhindra att konsumenterna hamnar i s.k. skuldfällor. Jag ser därför inte något behov av att vidta ytterligare åtgärder.
frs · GO121418 · 2001-06-25 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:1418 om polisens resurser har frågat mig vad jag avser att göra för att åstadkomma rättssäkerhet i hela landet. Frågan ställs mot bakgrund av att polisen i enligt tvingas spara trots regeringens satsningar på polisen. Enligt Wälivaara urholkas rättssamhället och risken för att medborgargarden ska bildas är uppenbar. Det är uppgift att fördela polisens resurser mellan polismyndigheterna. Ansvarsfördelningen mellan regeringen och myndigheterna innebär att jag som justitieminister inte kan vidta några åtgärder eller i övrigt kommentera förhållanden vid en enskild polismyndighet. Stora delar av vårt land är så glest befolkade och avstånden där så stora att det i realiteten saknas förutsättningar för att alltid upprätthålla en polisiär närvaro av samma slag som i tätorterna. Regeringen gav därför en utredare i uppdrag att överväga olika möjligheter att komplettera polisens resurser i glest befolkade områden. Utredaren har också i uppdrag att undersöka hur rekryteringen av poliser till glest befolkade områden kan underlättas. Uppdraget ska redovisas . Det är glädjande när allmänheten engagerar sig i det lokala brottsförebyggande arbetet. Medborgare som går samman och i samverkan med polisen observerar vad som händer och nätter och vid behov informerar eller kallar på polisen är ett viktigt inslag i det brottsförebyggande arbetet. En förutsättning är emellertid att de som deltar vet om vad verksamheten har för syfte och begränsningar och att de uppträder på ett sådant sätt att deras roll inte kan missförstås. Medborgargarden som tar över polisens uppgifter, använder våld och agerar som någon form av privata poliskårer är däremot kriminell verksamhet och kan givetvis inte accepteras.