ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
frs · GO12481 · 2001-01-10 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:481 om digitala referensbibliotek mot barnpornografi har frågat vilka åtgärder jag avser att vidta så att det digitala referensbiblioteket kan användas av . Det är , på regeringens förslag, som tilldelar polisväsendet resurser. är det som ansvarar för fördelningen av resurserna inom polisen. Huruvida svenska poliser ska installera det digitala referensbiblioteket hos är således i första hand en fråga för och inte för regeringen. Polisen har utvecklat framgångsrika metoder för bekämpning av barnpornografi. En sådan är det digitala referensbibliotek med barnpornografiska bilder som har skapat. Genom detta har möjligheterna att identifiera offer och förövare vid barnpornografibrott förbättrats avsevärt. Såväl som Europol kommer att bygga upp liknande system. Det är tillfredsställande att svensk polis har antagit en drivande roll och kan tjäna som ett gott exempel i det internationella polissamarbetet på detta område. Ett exempel på detta och på hur viktig regeringen anser kampen mot barnpornografi vara, är det EU-expertmöte som ska hållas i . Mötet kommer att behandla frågan om kampen mot barnpornografi på Internet och arrangeras gemensamt av och .
frs · GO12482 · 2001-01-10 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:482 om narkotikahandel och trafficking har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att undersöka sambandet mellan narkotikahandel och trafficking. Hon påpekar att det finns indikationer på att dessa brottstyper ofta går hand i hand. Grova narkotikabrott och människohandel är exempel på allvarliga brottstyper som är organiserade och gränsöverskridande. Att vidta kraftfulla åtgärder mot sådan brottslighet har hög prioritet såväl nationellt som internationellt, exempelvis inom EU. Låt mig inledningsvis klargöra att jag uppfattar texten i frågan på så sätt att med trafficking just i detta fall avser handel med människor, främst kvinnor. Det är riktigt, som säger, att grov narkotikabrottslighet och människohandel ofta går hand i hand. Detta gäller för övrigt även för annan organiserad brottslighet. Dagens grova, gränsöverskridande brottslighet kan beskrivas som nätverk av kriminella som ägnar sig åt den verksamhet som för tillfället är mest lukrativ i förhållande till upptäcktsrisk och straffvärde. Som en del av sin fortlöpande kunskapsinhämtning kartlägger dessa kriminella nätverk, både i ett nationellt och i ett internationellt perspektiv. Detta arbete bedrivs i enlighet med handlingsplan, dvs. som en del av det vardagliga arbetet. nämner i sin fråga European Drugs Unit, EDU. EDU avskaffades och ersattes med det nuvarande Europol, i vars mandat såväl narkotikahandel som människohandel ingår. Människohandel är en högt prioriterad fråga för Europol, som har inrättat en särskild trafficking in human beings group. kommer att verka för att arbetet som bedrivs in den gruppen kommer att utvecklas vidare.
frs · GO12483 · 2001-01-11 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:483 om Trafikflyghögskolan i har frågat mig vilka samlade insatser regeringen är beredd att göra för att säkerställa utbildningen av trafikpiloter vid i på en nivå som motsvarar marknadens behov. Pilotutbildning sker i på många olika skolor. Statlig utbildning för trafikflyget sker endast vid . Den utbildning som bedrivs där övertogs från Försvarsmaktens pilotutbildning vid i . Utbildningen avser att delvis tillgodose det behov som SAS har av svenska piloter. SAS rekryterar emellertid också piloter från andra skolor. I detta sammanhang är det intressant att notera att motsvarande statliga åtaganden inte finns inom de övriga nordiska länderna. är det endast som har en statlig utbildning som dessutom är avgiftsfri för studenterna. Övriga utbildningar som leder till behörighet att arbeta inom luftfarten står under tillsyn av och är privata. De flesta utbildningar för trafikflygare som godkänts av har också fått statligt godkännande som kompletterande utbildningar och vissa av dem berättigar också till studiestöd. Utöver dessa utbildningsanordnare finns det också trafikflygarutbildning vid två gymnasieskolor. Trafikflygarutbildningen är en mycket dyr utbildning. I många länder ligger därför ansvaret för trafikflygarutbildningen hos näringen själv. Så har också situationen varit i våra nordiska grannländer. Behovet av trafikflygare är svårt att förutsäga. långsiktiga prognos pekar på en årlig tillväxt av passagerarvolymen i den reguljära flygtrafiken i fram . I regeringens budgetproposition för (prop. 1997/98:1 utg.omr. 16, s. 70) konstaterades att sambanden mellan passagerartillväxt och pilotbehov är komplicerade. bedömning är dessutom att det finns en stor tillgång på utbildade piloter och att medelåldern bland dessa är relativt låg. bedömer däremot att det råder brist på kvalificerad arbetskraft dvs. piloter med erfarenhet, vilket man hävdar skulle kunna avhjälpas med vidareutbildning. Denna bör emellertid näringen själv ansvara för. Inför huvudmannaskapsförändringen för Trafikflygarhögskolan i anförde regeringen i budgetpropositionen (prop. 1997/98:1 utg.omr. 16, s. 70) att verksamheten bör dimensioneras utifrån de ekonomiska ramar som givits. bedriver trafikflygarutbildning som ett särskilt åtagande, vilket innebär att verksamheten ska dimensioneras inom ramen för de resurser som ställs till förfogande för detta särskilda åtagande. Mot bakgrund av de ekonomiska förutsättningarna för verksamheten förstärktes resurserna för trafikflygarutbildningen (1998@2000) med i budgetpropositionen för (prop. 1998/99:1 utg.omr. 16, s. 88). Tidsperioden valdes mot bakgrund av bl.a. att det flygplatsbolag som äger flygplatsen där den praktiska delen i trafikflygarutbildningen bedrivs, med Klippans kommun och andra externa intressenter som ägare, som bildades i samband med försvarsbeslut beräknades vara i ekonomisk balans .
frs · GO12484 · 2001-01-09 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:484 om elimport har frågat mig om vilka åtgärder jag avser vidta för att stimulera en satsning på miljövänliga, förnyelsebara och kretsloppsanpassade värmekällor. I sin fråga anför att kraftföretagen hellre importerar billig europeisk fossil el än utnyttjar svensk kärnkraft och vattenkraft. Hon anför också att handel med el har förändrats från nettoexport till nettoimport och att prognoser baseras på import av fossil kraft, vilket hon inte anser vara en acceptabel energipolitik för . Vidare anser hon att biobränsle måste bli mer attraktivt och att det därför är olyckligt om basen för energiskatten breddas till att inkludera biobränslen. Det är riktigt att importerad el till stor del kommer från fossila bränslen, men bestod importen främst av vattenkraft från , där vattentillgången var extremt god. över åren har emellertid normalt varit nettoexportör av el, vilket bidragit till att minska de globala utsläppen av koldioxid. Med den avreglerade elmarknad som finns inom är det inte längre möjligt att identifiera vilka importörer och exportörer som deltar i börshandeln och än mindre med vilken energikälla som elen har producerats. Med hänsyn till gemenskapsrätten måste alla elproducenter behandlas lika. Jag ser således ingen möjlighet att använda miljörelaterade skatter som styrmedel för importerad el som har producerats med fossila bränslen. I syfte att stimulera produktionen av el från förnybara energikällor pågår ett nationellt utredningsarbete om s.k. gröna certifikat. Detta arbete integreras även med fortsatt internationellt arbete på området. I budgetpropositionen för föreslogs som ett led i en grön skatteväxling att koldioxidskatten på fossila bränslen skulle höjas per kg utsläppt koldioxid. föreslogs en viss sänkning av energiskatten på bränslen. har bifallit förslagen. För exempelvis eldningsolja medför förslagen sammantagna att skatten på eldningsolja höjs med per m3, vilket inklusive moms blir per m3. höjs även energiskatten på el. Biobränslena får genom skatteväxlingen en stärkt konkurrenskraft. Detta kan reducera våra utsläpp av växthusgaser. Införande av en energiskatt också på biobränslen ingår endast som en mindre del i en större reformering av energiskattesystemet. I budgetpropositionen för anförs att den principskiss som betänkande (SOU 1997:11) innehåller utgör en god utgångspunkt för en sådan reform. Reformen ska ske stegvis och inrymma flera delkomponenter. Vid produktion av el och värme eftersträvas en likformig beskattning med uttag enbart av koldioxidskatt för direkt och indirekt konkurrensutsatta sektorer. Det lägre skatteuttaget för produktion av värme balanseras med införande av en konsumtionsskatt på värme. Elproduktionens konkurrenssituation beaktas vid valet av skattenivå. Konkurrensförhållandet mellan olika energislag påverkas av såväl energiskattesystemets utformning som bränslepris, kostnader för produktionsutrustning etc. Biobränslenas konkurrenskraft är således inte endast beroende på om de energibeskattas eller inte. Deras konkurrenssituation måste betraktas i ett vidare perspektiv.
frs · GO12485 · 2001-01-09 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:485 om ungdomar och tobak har frågat mig vad jag avser att ytterligare göra för att färre ungdomar ska börja använda tobak. Man vet att tobaksdebuten inte sker till följd av ett väl genomtänkt personligt val vid ett enskilt tillfälle. I stället sker debuten gradvis. För att undvika att ungdomar börjar att använda tobak krävs därmed en rad åtgärder på olika områden och av olika aktörer i samhället, bl.a. skola, frivilligorganisationer m.fl. Självfallet ska handeln ta sin del av ansvaret genom att följa tobakslagen och se till att ungdomar inte får möjlighet att köpa tobak. har i sitt slutbetänkande Hälsa på lika villkor (SOU 2000:91) lämnat vissa förslag till lagändringar på tobaksområdet. Ett av förslagen innebär införandet av ett licensieringssystem för tobaksförsäljning. Ett annat förslag behandlar rökfria serveringsmiljöer och tar sikte inte minst på att tobaksrökning är ett påtagligt inslag i de kafémiljöer där ungdomar vistas. Dessa förslag är föremål för remissbehandling. Jag avser att återkomma till bl.a. med anledning av förslag.
frs · GO12486 · 2001-01-17 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:486 om främlingspass Vid körkortsprov kan svenskt pass användas som id-handling medan främlingspass inte accepteras. har frågat mig vilka åtgärder som jag avser att vidta för att inte ska diskriminera personer med främlingspass. Vid identitetsprövning i samband med förarprov följer de regler som tagits fram i samråd med , och om vilka identitetshandlingar som ska anses giltiga i . Främlingspass gäller enbart som pass. Däremot finns det inte med som giltig identitetshandling eftersom handlingen saknar vissa säkerhetsdetaljer. Mot bakgrund av att utfärdat körkort kommer att gälla som identitetshandling är det viktigt att en korrekt identitetsprövning görs. Detta accentueras av de försök till bedrägeri som utsatts för av s.k. proffsuppkörare. Ett flertal sådana bedrägeriärenden handläggs av polisen. Jag är därför inte beredd att verka för att de säkerhetskrav på identitetshandlingar som uppställs försämras.
frs · GO12487 · 2001-01-17 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:487 om finansiering via industriellt utvecklingscenter (IUC) har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att de företag som drivs med hjälp av lån som förmedlats av IUC ska kunna fortleva. IUC-verksamheten har visat sig vara ett efterfrågat och kostnadseffektivt instrument för att stödja småföretagsutveckling. Jag vill i detta sammanhang erinra om de många positiva följdeffekter som IUC-verksamheten genererat utanför de s.k. UPA-uppdraget. Ett exempel på sådana följdverksamheter är den omfattande utbildning som IUC-nätverken skapat och som riktar sig direkt till småföretagen. Regeringen har inte beslutat stoppa utbetalningar av IUC-lån. Den beslutade förändringen är att den nya myndigheten för företagsutveckling övertar ansvaret för att beställa tjänster inom ramen för det s.k. UPA-uppdraget från IUC-nätverken. Detta framgår av budgetpropositionen för . Verket för näringslivsutveckling har fått i uppgift att vara samordnare på nationell nivå av den statliga upphandlingen av vissa verksamheter vid IUC. Myndigheten ska överta ansvaret för att beställa tjänster inom ramen för det s.k. UPA-uppdraget från IUC-nätverken och att det bör vara en uppgift även för Verket för innovationssystem att medverka i finansieringen. Vi betonar att den typ av underifrån och regionalt initierad verksamhet som IUC representerar är ett värdefullt inslag i näringspolitiken. Verket för näringslivsutveckling och ska tillsammans med IUC-nätverken, i samråd med andra aktörer lämna förslag på hur verksamheten med IUC kan samordnas och utvecklas. Redovisningen av detta arbete skall redovisas till och . I regleringsbrevet för Verket för näringslivsutveckling garanteras en finansiering av IUC:s s.k. UPA- uppdrag , enligt följande: De orter/nätverk som startade garanteras totalbeloppet . Detta garanterade belopp ska fördelas i proportion till de av regeringen beviljade bidragen för . Övriga IUC kommer under det halvår som utredningen om samordning pågår att erhålla UPA-medel. Det är viktigt att staten även framöver på olika sätt kan stödja den verksamhet som IUC bedriver. Det blir därför en viktig uppgift för den nya myndigheten att vidareutveckla IUC-verksamheten på de sätt och villkor som regeringen banat väg för.
frs · GO12488 · 2001-01-10 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:488 om alkoholskatten har frågat mig vilka åtgärder jag ämnar vidta för att anpassa skatten på alkohol till vad som gäller i vårt närområde och då särskilt . I sin fråga nämner att den danske skatteministern aviserat att det kommer att bli nödvändigt att sänka skatten på alkohol rejält för att möta danskarnas inköp av billigare alkohol i . Höjda införselkvoter kommer, om åtgärder inte vidtas, att medföra att gränshandeln med alkohol successivt kommer att öka och att den illegala handeln och försäljningen av alkohol också troligen kommer att öka. Regeringen följer därför utvecklingen noga. Bl.a. har och drogforskning (SoRAD) i uppdrag att ta fram statistik över konsumtions- och försäljningsutvecklingen. Statistiken ska bl.a. inkludera det s.k. mörkertalet. Mot bl.a. denna bakgrund uttalade regeringen i den alkoholpolitiska propositionen att den avser att senare till återkomma till frågan om de skattejusteringar som behövs på alkoholområdet. En eventuell skattesänkning i får liksom andra förändringar i vårt närområde tas med i bedömningen av behovet av skattejusteringar.
frs · GO12489 · 2001-01-17 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:489 om familjepolitiken i har frågat jämställdhetsministern vilka åtgärder vidtar i bilaterala kontakter med för att uppmärksamma morden på flickor. Frågan har överlämnats till mig för besvarande. Den kinesiska regeringen har ända bedrivit en medveten familjepolitik som begränsar rätten att sätta barn till världen. Denna politik har gradvis skärpts och lett till ett allt starkare inslag av tvång. Att enskilda tjänstemän och poliser gjort sig skyldiga till grova överträdelser, såsom tvångsaborter, är väl dokumenterat. I många fall har föräldrar även begått barnamord och övergivit nyfödda flickor, vilket givetvis skett i strid med landets lagar. Dessa missförhållanden har varit särskilt utbredda på landsbygden, där den traditionella synen på familjens fortlevnad och behovet av att föräldrarna på sin ålderdom försörjs av sina söner varit en stark realitet. I städerna är de sociala och ekonomiska mönstren annorlunda. Det s.k. white paper som publicerade visar att ett nytt tänkande har vunnit insteg. Det nya program som där beskrivs innebär ökad satsning på ekonomisk utveckling, fattigdomsbekämpning, ekologiskt hänsynstagande, utbildning, hälsovård och sociala trygghetssystem samt förbättring av kvinnans ställning. Ökade insatser på dessa områden i förening med att de tidigare sanktionsmetoderna överges skulle innebära en betydande förbättring. markerar även intresse av att samarbeta med det internationella samfundet för att genomföra detta program. I utvecklingssamarbete med är ökad jämställdhet mellan kvinnor och män ett av de centrala målen. Jämställdhetsprojekten har omfattat utbildning, studier och statistik i syfte att öka medvetenheten om kvinnans sociala situation. Samarbetspartner har varit statliga myndigheter, forskningsinstitutioner och enskilda organisationer i . Arbetet med jämställdhetsstatistik har lett till en ökad medvetenhet om vikten av en sådan för samhällsplaneringen. Insatser har också gjorts genom Sida i fråga om barns hälsa och sexualundervisning för ungdomar. agerar även genom olika FN-organ, t.ex. UNFPA, . UNFPA arbetar aktivt med att stärka flickors och kvinnors ställning i det kinesiska samhället.
frs · GO12490 · 2001-01-17 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:490 om villkor för internationellt bistånd har frågat mig vad jag avser göra för att folkrörelsebiståndets ställning inom biståndspolitiken stärks. Jag delar frågeställarens utgångspunkt att de svenska enskilda organisationerna spelar en viktig roll i vårt utvecklingssamarbete. Det samarbete som bedrivs mellan de svenska organisationerna och deras partnerorganisationer i syd bidrar till utvecklingen av ett aktivt civilt samhälle och därmed till demokratiseringen i våra samarbetsländer. Samarbetet bygger på frivilliga insatser av medlemmarna och på kontakter och erfarenhetsutbyte mellan organisationer i och i syd. Verksamheten utgår ifrån organisationernas, såväl de svenska som de sydliga, prioriteringar och mål, och stöds finansiellt genom bidrag från Sida. Det rör sig här alltså om en samfinansiering mellan Sida och de svenska organisationerna, där Sidas bidrag bestämts till högst av verksamhetens kostnad, enligt den s.k. 80/20-regeln. En helt annan fråga är upphandling av uppdrag för genomförande av Sidas prioriteringar utifrån målen för Sidas verksamhet. I dessa fall betalar Sida full ersättning för genomfört uppdrag. Också svenska enskilda organisationer erhåller uppdrag från Sida med hundraprocentig finansiering. erhöll svenska enskilda organisationer sammanlagt från Sida. Av detta var bidrag enligt 80/20-regeln och resterande del om full uppdragsersättning. Jag delar således inte oro att de svenska organisationernas vilja att delta i utvecklingssamarbetet är på väg att svalna på grund av regeln om att organisationerna finansierar sina projekt med av kostnaden, eller på grund av upphandlingen för genomförandet av utvecklingssamarbetets mål. Det rör sig här om olika typer av verksamhet, med olika utgångspunkter och prioriteringar inom ramen för de av fastlagda biståndsmålen.
frs · GO12491 · 2001-01-17 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:491 om uppehållstillstånd på grund av sjukdom har frågat statsministern om han avser att föreslå en lagändring så att svårt sjuka människor kan få uppehållstillstånd för att få livsnödvändig behandling. uppger att bakgrunden till frågan är att avslagit en ny ansökan om uppehållstillstånd för en kvinna som har en svår njursjukdom som kräver regelbunden dialysbehandling och som inte kan få adekvat vård i Kosovo. Frågan är överlämnad till mig för besvarande. Som känner till kan varken statsministern eller jag som enskilt statsråd kommentera de enskilda ärenden om uppehållstillstånd som handläggs av eller . Rent allmänt gäller naturligtvis att myndigheternas handläggning av enskilda ärenden måste utgå från den gällande lagstiftningen. Regler om uppehållstillstånd på humanitär grund finns i utlänningslagen. I svaret på den riksdagsfråga som hänvisar till (svaret lämnades på fråga nr 2000/01:419) har jag närmare utvecklat förutsättningarna för att bevilja uppehållstillstånd på humanitär grund. Av mitt svar framgår att lagstiftningen ger utlänningsmyndigheterna förutsättningar för en rimlig avvägning mellan behovet av sjukvård och möjligheterna att bevilja uppehållstillstånd. Följaktligen avser jag inte att föreslå att ändra lagstiftningen i det här avseendet.
frs · GO12492 · 2001-01-16 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:492 om rättsskydd för demenssjuka har frågat mig om regeringen avser vidta åtgärder för att stärka de demenssjukas rättigheter. Jag har besvarat en fråga med liknande innehåll (fråga 2000/01:172). Jag upprepar därför till viss del mitt tidigare framförda svar. Först och främst vill jag säga att det är oacceptabelt att man inom vården låser in personer. Det handlar i hög grad om att anpassa stödet till den enskildes behov. Situationen inom vård och omsorg för vuxna med nedsatt beslutsförmåga, dvs. personer med demenssjukdomar, vissa former av utvecklingsstörning och andra sjukdomar, har uppmärksammats i utredningar och av . har den enskildes ställning stärkts i flera lagar inom vård- och omsorgsområdet, bl.a. socialtjänstlagen, hälso- och sjukvårdslagen och lagen om stöd och service till vissa funktionshindrade (LSS). Den enskilde har t.ex. rätt till information, beslut kan inte fattas mot den enskildes vilja och när det gäller myndighetsutövning ska förvaltningslagen och aktuell speciallagstiftning tillämpas. Detta förutsätter dock att den enskilde kan tillvarata sina rättigheter. Regeringen avser att tillsätta en utredning som får i uppdrag att se över hur man kan stärka skyddet för personer med nedsatt beslutsförmåga däribland personer med demenssjukdomar.
frs · GO12493 · 2001-01-17 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:493 om lokalt ansvar för elförsörjningen har frågat mig på vilket sätt jag avser att tillse att det lokala ansvaret för elförsörjningen fungerar . Det nätföretag som har nätkoncession för ett visst område har det lokala ansvaret för att elförsörjningen i området fungerar. Enligt ellagen (1997:857) är den som har nätkoncession skyldig att på skäliga villkor överföra el för annans räkning. Om överföringen av el avbryts har konsumenten också i vissa fall rätt till ersättning för uppkomna skador. Tillsynen över att de lokala nätföretagen uppfyller sina förpliktelser utövas av två myndigheter. är tillsynsmyndighet för elsäkerhetsfrågor och ger ut bl.a. starkströmsföreskrifter, vilka innehåller regler för elsäkerhet. är även den myndighet som kontrollerar att nätföretagen upprätthåller nödvändig säkerhet på sina nät och det kan ge förelägganden till nätföretagen att åtgärda eventuella brister. är nätmyndighet enligt ellagen och utövar tillsyn över ellagens efterlevnad utom i fråga om driftsäkerhet och elsäkerhet. Det är också som prövar koncessionsärenden enligt ellagen och ger elnätsföretagen tillstånd att bedriva nätverksamhet. Därutöver har det övergripande ansvaret för driftsäkerheten hos det nationella elsystemet. Regeringen tillsatte en utredning för att se över behovet av en skärpning av bestämmelserna för tillsynen av nätverksamhet (). Utredningen lämnade ett delbetänkande med sina förslag (SOU 2000:90). Förslagen innebär bl.a. att större fokus läggs på kvaliteten i överföringen av el. Bedömningen av nättariffernas skälighet ska i större utsträckning än tidigare inriktas på nätföretagets prestation, t.ex. leveranssäkerhet. Dessutom föreslår utredningen att en särskild bestämmelse om god kvalitet införs i ellagen. Förslagen ska nu remissbehandlas. Den andra delen av arbete pågår och gäller att ta fram förslag till regler för tvångsförvaltning av nätkoncession. Tanken är att när en nätkoncession återkallas på grund av att ett elnätsföretag inte sköter sig så ska det vara möjligt att tillgripa tvångsförvaltning av näten ungefär på det sätt som gäller för hyresfastigheter. Det saknas dock närmare regler om hur detta ska gå till och det är denna fråga som har i uppdrag att utreda. Regeringen har således redan tagit initiativ för att skärpa tillsynen över elnätsföretagen så att det lokala ansvaret för elförsörjningen kan fungera tillfredsställande. Regeringen har också för avsikt att ge och i uppdrag att se över och utreda vilka ytterligare åtgärder som kan vidtas för att i möjligaste mån undvika problem med omfattande och långvariga elavbrott.