ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · GO111346 · 2001-06-05 00:00:00 — Fråga 2000/01:1346 av () till statsminister om östutvidgningen Enligt ett kompromissförslag om kan de olika medlemsländerna själva bestämma om de vill stänga sina gränser för arbetskraft från ansökarländerna. Ett sådant undantag kan beviljas för maximalt framåt. Regeringen har inte givit något besked om hur ska ställa sig i den frågan. Fri rörlighet för människor mellan EU-länderna är en av grundpelarna för unionen. Alla bör betraktas lika av regelverken såsom varande unionsmedborgare. Det skulle enligt min mening vara högst olyckligt om denna grundregel sattes på undantag. Det skulle riskera att skapa ett system med första och andra klassens unionsmedborgare. Vissa medborgare skulle fritt kunna arbeta i unionens alla länder och andra inte. bör efter kandidatländernas inträde i unionen också behandla dess medborgare som fullvärdiga. Tyvärr har den inte givit någon signal om hur den ämnar ställa sig i frågan. borde som ordförandeland föregå med gott exempel och visa på att vi delar den grundläggande synen om fri rörlighet för arbetskraft. Min fråga till statsministerns är således: Hur avser statsministern agera för att ska ge omvärlden och ansökarländerna besked om den svenska linjen i frågan om fri rörlighet för arbetskraft?
fr · GO111347 · 2001-06-05 00:00:00 — Fråga 2000/01:1347 av () till justitieminister om handläggning av parkeringsförseelser Jag har vid ett flertal tillfällen kontaktats av medborgare som är upprörda över sättet att handlägga avgifter för påstådda parkeringsförseelser. Som regel är dessa korrekt utfärdade, dock långtifrån alltid, och det finns några frågor i samband med det rådande systemet som bör uppmärksammas. Det ena är den för många stötande ordningen att man måste inbetala en påförd avgift även om man överklagar kontrollavgiften. Är denna ej utfärdad på rätt grund, så återbetalas sedan beloppet. Räntebortfall kan man bortse från, men det faktum att man inte kan disponera av sina egna pengar är stötande och kan ge problem. Dessutom blir hanteringen dyr. I ett län får den som överklagar ett brev från länspolismyndigheten som meddelar att handläggningstiden är upp . En avgiftsutfärdande polis eller p-vakt kan efter så ej minnas detaljer kring händelsen. Dokumentationen är ej heller omfattande. Agerandet skadar också polisens anseende. På goda grunder kan ifrågasättas om sådana ärenden får en rättsligt godtagbar hantering. Jag får med anledning av det anförda fråga justitieministern: Hur avser statsrådet att agera för att handläggning av överklagandeärenden i parkeringsfrågor ges en bättre utformning och form?
fr · GO111348 · 2001-06-05 00:00:00 — Fråga 2000/01:1348 av () till justitieminister om vårdnad och våldsbrott Många kvinnor har en outhärdlig tillvaro i samband med våld och vårdnad. Så t.ex. känner sig en förtvivlad kvinna, helt utlämnad och hjälplös. Hennes f.d. make, utvisad ur landet på grund av våldsbrott mot henne, har tagit sig tillbaka och vistas här illegalt. Trots våldsbrottet och hot om att föra bort barnet har en domstol bestämt att mannen ska ha umgängesrätt, på grund av "barnets bästa". Sociala myndigheter hjälper t.o.m. mannen att få lägenhet för umgänget, trots att han saknar uppehållstillstånd. Inte nog med att kvinnorna ska utsättas för stora påfrestningar i och med brottmålsförhandlingar mot sina f.d. män. Därefter påbörjas en segdragen och upprivande vårdnadstvist där modern, bevisligen misshandlad och trakasserad, vill skydda sina barn från våld men tvingas höra att det är till "barnets bästa" att ha umgänge med fadern. har i 1997/1998 LU12 skrivit: "I de fall där den ena föräldern utsätter en familjemedlem för våld, trakasserier eller annan kränkande behandling, bör gemensam vårdnad mot en förälders vilja vara utesluten". Vilka åtgärder ämnar justitieministern vidta för att lagregeln om "barnets bästa" tydligt ska visa att detta inte inbegriper umgänge med en förälder som misshandlat den andra föräldern?
fr · GO111349 · 2001-06-05 00:00:00 — Fråga 2000/01:1349 av () till statsrådet om kommunala nyval i kommunalpolitik har varit minst sagt skakig för det styrande partiet. Kommunstyrelsens ordförande har avgått. Den förste vice kommunstyrelseordföranden har aviserat sin avgång, men inte tillåtits lämna sitt uppdrag eftersom den tillförordnade kommunstyrelseordföranden i sådana fall skulle ha hämtats från oppositionen. Två nya kommunalråd ska nu utses. Sannolikt kommer ingen av dem att ha en folkvald förankring eftersom de som är på förslag inte är ledamöter av kommunfullmäktige. När denna process är klar kommer kommunen att ha varit utan en fungerande kommunledning i mer än . Sannolikt har också kommuninvånarnas förtroende för den lokala demokratin allvarligt försvagats. Detta aktualiserar frågan om möjligheten till kommunala nyval. En kommun kan inte utlysa nyval, oavsett vad som händer i kommunen. I fall skulle detta just nu vara ett sätt att återupprätta medborgarnas förtroende för sina politiker. Även om ett nyval ger exakt samma mandatfördelning som tidigare, skulle nuvarande personval vara ett sätt för medborgarna att sända en signal om vilka företrädare de helst ser på ledande positioner. har möjligheten att utlysa nyval. Jag kan inte se varför kommuner och landsting inte skulle kunna ha samma möjlighet. Vad avser demokratiministern göra för att möjliggöra för kommuner och landsting att hålla nyval?
fr · GO111350 · 2001-06-01 00:00:00 — Fråga 2000/01:1350 av () till statsrådet om simundervisningen För någon vecka sedan redovisades i ännu en rapport den avtagande simkunnigheten bland svenska skolungdomar. Uppenbarligen förekommer det på många orter ingen simundervisning alls värd namnet. Störst är problemet bland invandrarungdomar, men även bland infödda svenska barn är nedgången kraftig. Gamla tiders obligatoriska årliga simkunnighetsprov ledde till en nära nog hundraprocentig simkunnighet och därmed följande säkerhet i umgänget med vatten, vid båtfärder etc. rör det sig om tiotals procent som inte har ens ett minimum av simkunnighet. Detta är en fråga om liv och död där skolans roll alltid har varit stor. är skolan den säkraste arrangera simundervisning. Min fråga till statsrådet blir därför: Vilka åtgärder avser statsrådet vidta för att vända den olyckliga trenden i simkunnighet hos eleverna i den svenska skolan och därmed minska riskerna för dödsfall bland landets unga?
fr · GO111351 · 2001-06-01 00:00:00 — Fråga 2000/01:1351 av () till socialminister om ansvar för vården De fyra nordligaste landstingens samverkansdelegation har rekommenderat landstingen, som alla är socialdemokratiskt styrda, att besluta att människor i regionen som behöver vård inte ska få utöva sitt fria vårdval på samma sätt som övriga invånare i . Det sätter medborgarna i de fyra nordligaste länen i en negativ särställning i landet. För den norrländske patienten gäller därmed inte vård på lika villkor. Den socialistiska majoriteten låser på det sättet fast länsmedborgarna i långa vårdköer. Trots att det finns kapacitet för t.ex. gråstarrs- och höftledsoperationer på andra platser i landet, tvingas de norrländska patienterna att fortsätta att vara sjukskrivna och till onödigt lidande. Det blir inte billigare att operera senare och låta patienter ta upp köplatser än att göra det genast, när det behövs. I stället kostar det i komplikationer, i förlängda vårdtider, i hemtjänst osv. Det går inte att negativt särbehandla stora patientgrupper och genom politiska beslut låta människor bli obehandlade, kanske dö i kön i väntan på behandling som de hade kunnat få någon annanstans i landet. Vad avser socialministern göra för att patienterna i ska kunna få utöva ett fritt vårdval och komma under behandling så snabbt som möjligt?
fr · GO111352 · 2001-06-06 00:00:00 — Fråga 2000/01:1352 av () till finansminister om fastighetsskatten Besked om det nya taxeringsvärdet har sänts ut till de flesta småhusägare. För alla boende i innebär förändringen höjd fastighetsskatt, i många fall med . Statens samlade intäkter från fastighetsskatten är oförändrade, men för den enskilde individen kan skatteökningen få katastrofala följder genom att kostnaderna för boendet ökar dramatiskt. Den höga fastighetsskatten kan leda till att priserna på småhus sjunker vilket kan vara positivt om det leder till lägre kostnader, å andra sidan är en berättigad reflexion om staten ska påverka utvecklingen av villapriser genom hundraprocentiga skattehöjningar. Kostnaden för boendet kan bli högre för individen trots att priset sjunker. Med anledning av ovanstående vill jag ställa följande fråga till finansministern: Vad avser finansministern att vidta för åtgärder så att taxeringsvärdet för småhus kommer att räknas ned, vid den årliga omräkningen, i de fall fastighetspriserna sjunker?
fr · GO111353 · 2001-06-06 00:00:00 — Fråga 2000/01:1353 av () till finansminister om bostadsskatten gjorde finansminister utfästelser om sänkt skatt för de flesta hushållen i . Resultatet av löftet är att skatten höjts för av bostadsrätterna i , enligt en undersökning av HSB. Dessutom kommer skatten att höjas ytterligare, . Bostadsrätten verkar ej längre som bostad utan som ett objekt för spekulation och skatteuttag av regeringen. Med anledning av ovanstående vill jag fråga finansministern: Vilka åtgärder avser finansministern att vidta för att utfästelsen om sänkt skatt för de flesta hushållen i ska gälla?
fr · GO111354 · 2001-06-06 00:00:00 — Fråga 2000/01:1354 av () till statsminister om kärnavfall till meddelar , m.fl. att de går in med hundratals miljoner i ett gemensamt projekt för att hjälpa med hanteringen av sitt kärnavfall. beslutar ryska parlamentet att godkänna en omfattande import och slutbehandling av kärnavfall från andra länder @ , , och . Importen beräknas ge inkomster på mer än 200 miljarder . Det absurda i situationen är uppenbart. Å ena sidan får ett stort stöd för att få ordning på sin egen hantering av kärnavfall, vilken är bland de sämsta och farligaste i världen. Å andra sidan tänker ta emot kärnavfall från andra länder för att få inkomster. Förvisso är det inte fråga om samma områden och anläggningar som är berörda men hela den ryska hanteringen av radioaktiva ämnen och avfall är på en internationellt sett synnerligen låg nivå med stora säkerhetsrisker. T.ex. har stora mängder radioaktiva ämnen "försvunnit" eller spritts i miljön. behöver inte mer atomsopor @ behöver modern, miljöanpassad avfallsteknik. President har möjlighet att stoppa parlamentets förslag. Det bör han göra utifrån den enkla förutsättningen att först bör ta hand om sitt eget avfall på ett tillfredsställande sätt. Statsministern bör utnyttja sina goda kontakter med och föreslå detta @ både utifrån sin egenskap av svensk statsminister och som ordförande i . Vad avser regeringen göra för att stoppa import av kärnavfall till ?
fr · GO111355 · 2001-06-05 00:00:00 — Fråga 2000/01:1355 av () till statsrådet om visumregler fick jag svar på en skriftlig fråga till statsrådet angående eritreaners möjligheter att få visum för besök i . I svaret stod att läsa att det är "en svår avvägning att vid beslutsfattandet å ena sidan värna om möjligheten för personer som bor i olika länder att besöka vårt land och å andra sidan att upprätthålla den reglerade invandringen". Enligt svaret ska sålunda två olika mål uppfyllas. Enligt konsulatet i beviljas endast visum till från för officiella besök @ dvs. : Endast ett av de båda målen i praktiken uppfylls. Målet att göra det möjligt för eritreaner att besöka existerar i praktiken inte alls. De officiella besökarna torde vara försumbara i sammanhanget. För 17000 eritreaner som lever i finns det ingen möjlighet att inbjuda ens sina allra närmaste släktingar. För övrigt är förhållandena sådana i att någon knappast skulle kunna finna några skäl att söka politisk asyl i eller annorstädes. praxis förefaller mig ha sin grund i en överdriven uppfattning bland eritreaner om förträfflighet samt i förlegade föreställningar om förhållandena i . Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att underlätta för eritreaner boende i att få besök av nära släktingar från hemlandet?
fr · GO111356 · 2001-06-05 00:00:00 — Fråga 2000/01:1356 av () till utrikesminister om fiskevatten antogs en resolution i FN om folkomröstning i . Befolkningen skulle genom folkomröstning avgöra om landet skulle bli självständigt eller bli en del av . har datum satts för folkomröstning. Varje gång har ockupanten saboterat och omöjliggjort omröstningen. Jag förmodar att ställer sig bakom FN:s resolution om sahariernas rätt till självbestämmande. EU har ett fiskeavtal med . Under ordförandeskap har detta avtal varit uppe till omförhandling men utan resultat. Vad jag förstått av informationerna i förhandlar EU med om sahariernas fiskevatten. har inte protesterat mot att EU förhandlar om dessa fiskevatten, vilket torde innebära att man erkänner rättigheter till dessa vatten och därmed stärker den marockanska regeringens ställning i dess strävan att till varje pris undvika en demokratisk folkomröstning till förmån för en s.k. politisk lösning, där man skjuter kravet på folkomröstning åt sidan. Genom sitt handlande i fiskevattensfrågan underminerar man demokratins principer och försvagar FN:s resolutioner. Jag vill fråga utrikesministern: Vad avser utrikesministern att göra för att EU följer FN:s resolutioner och slår vakt om demokratins principer när det gäller fiskevattnen utanför ?
fr · GO111357 · 2001-06-06 00:00:00 — Fråga 2000/01:1357 av () till socialminister om kriget mot narkotika försvinner de svenska socialarbetarna från . Efter att drog in sitt anslag till på Tiedensgade i har det inte funnits någon som velat ta det nationella ansvaret för verksamheten. kommun vill inte bekosta hela verksamheten eftersom endast av de hjälpsökande kommer från . Socialministern har tidigare biträtt åsikten att verksamheten bör vara ett kommunalt ansvar. Från samlat kommunalt håll delar man uppenbarligen inte den uppfattningen, eftersom verksamheten nu läggs ned. Jag tycker att det är upprörande att de mest utsatta nu lämnas i sticket. Det måste finnas ett nationellt ansvar för de berusade, narkotikapåverkade, psykiskt sjuka och hemlösa som behöver hjälp i . Det av socialministern proklamerade kriget mot narkotikan får inte känna några gränser. Vad avser regeringen vidta för åtgärder för att socialt utslagna svenskar i ska få ett bra omhändertagande?
fr · GO111358 · 2001-06-06 00:00:00 — Fråga 2000/01:1358 av () till justitieminister om insyn på fängelser presenterade kriminalvården en enkät som visade att ca 200 interner tillhör olika kriminella gäng, exempelvis nazistiska grupper, mc-gäng etc. Dessa grupper står bakom en stor del av de grövsta våldsbrotten , och en del av denna brottslighet planeras innanför fängelsemurarna. Som lagstiftningen ser ut har personalen på landets anstalter mycket små möjligheter att berätta för polisen om vad fångarna har för sig. Chefen för i , , menar att: "Som det är nu planerar tungt kriminellt belastade personer nya brott i landets fängelser på skattebetalarnas bekostnad. Och det sker med hjälp av gratis telefon och fri tillgång till brevpapper utan att vi får veta något." På detta sätt försvåras bekämpningen av den grova brottslighet som växer sig allt starkare. Mot bakgrund av ovanstående vill jag fråga statsrådet följande: Vilka åtgärder avser statsrådet vidta för att kriminalvårdens personal ska kunna informera polisen om förberedelser till brottslighet som sker på landets anstalter?
fr · GO111359 · 2001-06-06 00:00:00 — Fråga 2000/01:1359 av () till justitieminister om brottsbekämpning Hälften av alla post- och bankrån i inte upp. anmäldes 495 post- och bankrån. klarades endast 245 upp. Enligt postens säkerhetskonsult har posten varit utsatt för 25 postrån, och endast ett av dem har klarats upp. Rånarna har tydligen blivit alltmer professionella i sitt uppträdande. "De planerar mycket bättre. Gangstrarna har blivit mycket duktigare", säger vid . som successivt har höjt säkerheten, utvecklar de kriminella sitt kunnande och blir allt svårare att gripa. Mot bakgrund av ovanstående vill jag fråga statsrådet följande: Vilka åtgärder avser statsrådet vidta för att polisen ska ges resurser att klara upp grova rån i högre utsträckning än ?
fr · GO111360 · 2001-06-06 00:00:00 — Fråga 2000/01:1360 av () till utbildningsminister om rätt till skadestånd anmälde sig till en kurs i radiojournalistik vid . Då kursen höll undermålig kvalitet anmälde hon till och ville ha ersättning för det studielån hon tagit för att finansiera studierna. har konstaterat att undervisningen var dålig, men enligt gällande lagstiftning kan en student inte tilldömas skadestånd på grund av undermåliga kurser. har föreslagit att lagen ska ändras så att skadestånd ska kunna betalas till studenter i förekommande fall. Mot bakgrund av ovanstående vill jag fråga statsrådet följande: Vilka åtgärder avser statsrådet vidta så att studenter ska ha möjlighet till skadestånd i fall av undermålig undervisning?
fr · GO111361 · 2001-06-08 00:00:00 — Fråga 2000/01:1361 av () till utbildningsminister om inrättades ett laboratorium i inom ramen för dåvarande geofysiska institut, nuvarande (). Laboratoriet skulle bl.a. arbeta med tillämpad forskning inom ljud och vibrationer. Verksamheten vid laboratoriet permanentades 1987 och en professur inrättades för att leda arbetet. består verksamheten bl.a. av forskning kring infraljud och enligt . vid CTBTO () är det bland de mest betydande laboratorierna i världen inom detta område. CTBTO som arbetar för FN ansvarar för det internationella avtalet om ett förbud mot provsprängningar av kärnvapen. Laboratoriet i utarbetar bl.a. system för att med hjälp av infraljudmätningar upptäcka eventuella sprängningar. Genom en omorganisation inom IRF ska nu laboratoriet i successivt läggas ned och professuren flyttas till . Detta kommer att medföra att professuren får en annan inriktning och att stora delar av den forskning som bedrivits vid Umeålaboratoriet läggs ned. Avser statsrådet att vidta åtgärder för att säkerställa att omorganisationer som den ovan beskrivna inte medför att viktig forskningskompetens går förlorad i ?
fr · GO111362 · 2001-06-08 00:00:00 — Fråga 2000/01:1362 av Kertin () till socialminister om läkemedel för barn När man som vuxen får recept på ett läkemedel kan man så gott som vara säker på att detta genomgått noggranna utredningar om indikationer, tester av biverkningar, dosering och frekvens. Så är inte fallet för barn. Faktum är att få läkemedel är utprovade speciellt för barn, och förskrivningar görs därför ofta utan tillräckliga kunskaper om medicinernas inverkan på barnen. Det finns flera rapporter som vittnar om hur vanligt detta är, bl.a. en europeisk undersökning där förskrivningar till barn i studerats. Där visar det sig att en fjärdedel av alla förskrivningar gjordes med improviserad dosering och frekvens, alltså utanför de indikationer som läkemedlet godkänts för (studie av et al. På grund av bristen på forskning var läkarna med andra ord tvingade att skriva ut medicin till barnpatienter, trots att det saknades garantier för att barnen inte skulle ta skada av preparaten. I EU har det här problemet redan uppmärksammats. enades om en resolution om läkemedel för barn. I denna uppmanas kommissionen att möjligt föreslå "incitament, regleringar och andra stödjande åtgärder" som syftar till att "nya medicinska produkter för barn och produkter som redan finns på marknaden till fullo anpassas till barnpopulationen". I resolutionen sägs också att förslaget ska ta hänsyn till "alla etiska aspekter vid kliniska prövningar på barn". Socialminister har ställt sig bakom resolutionen, och mot bakgrund av detta vill jag fråga socialministern vilka former av åtgärder som kan komma i fråga för att öka tillgången på läkemedel som prövats på barn.
fr · GO111363 · 2001-06-08 00:00:00 — Fråga 2000/01:1363 av () till justitieminister om tvångsäktenskap Enligt svensk lag måste man vara för att få gifta sig. Undantag kan göras med särskilt tillstånd från . För personer som har kvar sitt utländska medborgarskap gäller dock reglerna i det gamla hemlandet, och de kan gifta sig i om de är . Har äktenskap ingåtts i ett annat land, är äktenskapet giltigt i , om det är giltigt i det andra landet. Man kan alltså sända sina unga döttrar utomlands för att gifta sig, och äktenskapet är giltigt när de kommer tillbaka till . Detta händer alltså i . Dessa unga flickor tvingas att avbryta sin skolgång . Utan avgångsbetyg från och utan yrkesutbildning får de stora svårigheter när det gäller att forma en framtid i . Vilka åtgärder avser justitieministern vidta för att förhindra att dessa äktenskap godkänns i ?
fr · GO111364 · 2001-06-08 00:00:00 — Fråga 2000/01:1364 av () till justitieminister om SÄPO-registrerade konstaterade i sin rapport att sex personer hade skadats genom handläggning av det s.k. eller av annan myndighet till vilken uppgifter från överlämnats. Jag vill därför fråga justitieministern om vilka planer ministern har för att kompensera dessa personer för den skada de har lidit och på vilka grunder kommer ersättningen att beräknas.
fr · GO111365 · 2001-06-08 00:00:00 — Fråga 2000/01:1365 av () till statsrådet om barnens svåra situation har två miljoner barn dödats i väpnade konflikter. så många har allvarligt skadats. Miljontals andra har tvingats ta del i eller bli vittne till fruktansvärda våldsscener. I ökad grad blir barn direkta måltavlor, inte bara offer i beklagliga olyckor. I oräkneliga fall förblir effekten av väpnade konflikter osynlig. Barn som förlorar sina föräldrar råkar ofta ut för förödmjukelse, förkastelse och diskriminering. I deras tysta lidande förkrymps självförtroendet. Deras osäkerhet och rädsla är omätbar. Ett speciellt uppmärksammat område är barnsexhandel och trafficking. Unga kvinnor och barn reduceras på många håll i världen till varor. Två tredjedelar av dessa kvinnor och barn beräknas vara från . De stora ekonomiska förändringarna i med nedmonteringen av den sociala sektorn har slagit hårt mot kvinnor och barn och gjort att det finns ett stort rekryteringsunderlag för denna typ av handel med kvinnor och barn. En handel som kan liknas vid slavhandel. Hur avser statsrådet att agera för att säkerställa att frågan om bekämpande av barnsexhandel kommer högt på dagordningen under ?
fr · GO111366 · 2001-06-08 00:00:00 — Fråga 2000/01:1366 av () till statsrådet om barnarbete På många sätt har den bidragit till att barn har fått det bättre. Miljontals unga liv har räddats, fler barn än någonsin går i skolan och viktiga avtal har tecknats för att skydda barn från att utnyttjas. Dessvärre gäller detta inte alla barn. Enligt finns det ungefär 250 miljoner arbetande barn i utvecklingsländerna. Det finns undersökningar som visar att majoriteten av barnen arbetar mer än , . Den största bidragande orsaken till barnarbete är givetvis fattigdom. Barnens bidrag till familjens inkomster är ofta en fråga om familjens överlevnad. Många av jobben är riskfyllda och direkt farliga, såsom gruvarbete, byggnadsarbete, djuphavsfiske, hantering av farliga kemikalier eller radioaktivt material osv. Förutom att barnarbete ofta är farligt för det enskilda barnet innebär visst barnarbete grova brott mot de mänskliga rättigheterna. Trots att det är förbjudet enligt internationella överenskommelser och lagstiftning i nästan alla länder räknas antalet barnarbetare i miljoner. Listan på exempel över hur barn far illa runtom i världen skulle kunna göras oändligt lång. Hur avser regeringen att agera under för att uppmärksamma och stävja de brott mot barns mänskliga rättigheter som beskrivs ovan?
fr · GO111367 · 2001-06-08 00:00:00 — Fråga 2000/01:1367 av () till miljöminister om EIB och miljöhänsyn har vi sett tydliga förbättringar hos flera europeiska och internationella finansiella institutioner, när det kommer till exempelvis antagandet av miljöpolicy. Ett undantag är Europeiska investeringsbanken, EIB. Från flera håll har banken kritiserats för att bidra med lån till stora infrastrukturprojekt utan att seriösa miljökonsekvensbeskrivningar utförts. När det kommer till bankens interna organisation är av över 1000 anställda enbart en person anställd som miljöexpert. Jag vill fråga: Avser miljöministern verka för att EIB skärper sina restriktioner vad gäller beviljandet av lån från banken till projekt som kan anses tvivelaktiga utifrån miljöhänsyn?