ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · GP1139 · 2001-09-28 00:00:00 — Fråga 2001/02:39 av () till kulturminister om Det helstatliga bolaget bedriver verksamhet kring radio och TV. Det statliga ägandet utövas av som på bolagsstämman valt . Till följd av politiskt beslutade satsningar på det digitala marknätet har företaget spenderat mycket pengar på dels utbyggnaden av nätet, dels att hyra och sälja hårt subventionerade mottagare via dotterbolaget . klarades finanserna genom att bolaget sålde andelar i en satellit för . pekar omfattande rykten på att bolaget är i stort behov av kapitaltillskott. Vilka åtgärder avser statsrådet vidta med anledning av prekära ekonomiska situation?
fr · GP114 · 2001-09-19 00:00:00 — Fråga 2001/02:4 av () till näringsminister om skyltning vid vägar Glädjande nog synes företagsamheten på landsbygden öka och binäringar till det traditionella jordbruket som gårdsmejerier, "bo på lantgård", slakterier och annat etableras. Vanligt är att försäljning av produkter sker till människor som ändå kör förbi på närliggande vägar. Detta gör att det är av väsentlig betydelse att man kan skylta vid vägen om sin verksamhet. Där är restriktiva hållning till skyltar ett stort hinder. Tillstånd medgives mycket sparsamt och dessutom är kostnaden hög. Vilka åtgärder avser näringsministern vidta för att näringsidkarna i större utsträckning ska kunna skylta om sin verksamhet utefter vägarna?
fr · GP1140 · 2001-09-28 00:00:00 — Fråga 2001/02:40 av Skånberg (kd) till utrikesminister om kandidatur för består av 15 medlemsländer, varav 5 permanenta. har föreslagits att ska väljas in i säkerhetsrådet, som ett asiatiskt land. Detta vore olyckligt. stöder terrororganisationen och hyser ytterligare tio palestinska terrororganisationer. Landet bryter mot FN:s resolution 425 om att lämna . president har uttalat sig negativt om fredsprocessen mellan israeler och palestinier. har gjort många antisemitiska uttalanden, och fyra israeler, varav en civil, hålls fångna i på okänd ort. För att uppnå en fredlig samexistens i är det viktigt att motsätter sig att väljs in i säkerhetsrådet, och att vi i stället förordar ett land som kan bidra till en fredlig utveckling även i detta område. Ämnar utrikesministern uttala sig mot att av ovanstående skäl väljs in i ?
fr · GP1141 · 2001-09-28 00:00:00 — Fråga 2001/02:41 av () till näringsminister om förslag till hamndirektiv har lagt ett förslag till hamndirektiv som bl.a. innebär minskade möjligheter till en effektiv samordning mellan hamn- och stuveriföretag. Förslaget har väckt starka reaktioner bland de hamnfackliga organisationerna i . Internationella har antagit en resolution mot förslaget och i förrgår, , lades arbetet ned i svenska hamnar i som en protest. Jag vill fråga näringsminister : Kommer näringsministern att ta några initiativ för att säkra en fortsatt rationell drift och goda partsrelationer i de svenska hamnarna?
fr · GP115 · 2001-09-20 00:00:00 — Fråga 2001/02:5 av () till försvarsminister om samhällets beredskap inför olika hot Terrrordåden i och visar att en attack kan ske mycket oväntat. Genom den vidgade säkerhetssynen måste en bredare utgångspunkt för försvars- och krisplanering ske som innefattar hela hotskalan fred, kris och krig. Det fredstida samhället kan ställas inför stora utmaningar. Osäkerhet kommer att finnas när ett eventuellt angrepp kommer, hur det sker, vem som attackerar och kanske även om ett angrepp har påbörjats eller pågår. Att t.ex. skydda vårt land mot ett kvalificerat och målmedvetet IT-angrepp eller en terrorattack kan bli svårt. En flexibel samhälls- och totalförsvarsberedskap måste därför eftersträvas. Min fråga till försvarsministern: Vad avser statsrådet att vidtaga för åtgärder som säkerställer en god samhälls- och totalförsvarsberedskap inför hela hotskalan?
fr · GP116 · 2001-09-20 00:00:00 — Fråga 2001/02:006 av () till försvarsminister om Visbykorvetterna Korvett , den första i en serie avancerade smygfartyg, sjösattes i . Denna fartygsserie är ett viktigt projekt för den svenska marinen och anskaffas för att utföra spanings-, bevaknings- och övervakningsuppgifter i olika konfliktnivåer. Förmågan att i grundberedskap upptäcka och ingripa mot kränkningar av sjöterritoriet stärks därmed. I en artikel i framförs oro över kraftiga fördyringar eftersom det tagit än beräknat för konstruktion och produktion. Min fråga till försvarsministern: Vad avser försvarsministern att vidtaga för åtgärder som säkerställer detta projekt innehållande sex korvetter typ ?
fr · GP117 · 2001-09-20 00:00:00 — Fråga 2001/02:7 av () till försvarsminister om samhällets hantering av nya hot Terrorattackerna i har på ett skrämmande sätt visat på den osäkerhet som de nya säkerhetshoten medför för det fredstida samhället. Beredskapen mot svåra och oväntade påfrestningar kräver flexibla resurser på ett annat sätt än under det . Med utgångspunkt i en bred syn på säkerhet ska bl.a. kunna möta attacker som utförs av andra aktörer än stater och där okonventionella metoder och vapen kan användas. Det finns därför, som Försvarsberedningen framfört, ett behov av att klargöra förutsättningarna för att hantera hot som inte är väpnade angrepp i strikt folkrättslig mening. Min fråga till försvarsministern: Vad avser försvarsministern att vidta för åtgärder som klargör förutsättningarna för att hantera de nya hoten?
fr · GP118 · 2001-09-20 00:00:00 — Fråga 2001/02:8 av () till justitieminister om skadestånd till brottsoffer Enligt har en av landets tingsrätter dömt en kvinna att betala hälften av mannens skuld till . Skulden bestod av ett obetalt skadestånd efter ett sexbrott som mannen begått mot parets gemensamma dotter. Eftersom paret skiljdes åt rekommenderade bodelningsförättaren tingsrätten att inte acceptera mannens krav på att dela skulden, men tingsrätten dömde till mannens fördel. Jag anser att det är minst sagt stötande att en anhörig kan komma att få betala denna typ av skulder vid bodelning. Konsekvensen av detta är inte rimlig. Med anledning av dessa uppgifter vill jag ställa följande fråga till ministern: Avser ministern förändra lagstiftningen för att komma till rätta med det beskrivna problemet?
fr · GP119 · 2001-09-20 00:00:00 — Fråga 2001/02:9 av () till kulturminister om teckenspråksinformation i TV gav regeringen i uppdrag att se över teckenspråkets ställning. betonade att det är viktigt att teckenspråket har en stark ställning och att de dövas och hörselskadades rättigheter när det gäller teckenspråket och teckenspråksinformation säkerställs. TV är det kanske viktigaste mediet när det gäller att sprida teckenspråkig information, nyheter och kultur. Detta kommer också till uttryck genom att i avtalet med staten har i uppdrag att sända teckenspråkiga program. I övriga TV-kanaler, TV3, TV4, TV5 osv. lyser teckenspråket helt med sin frånvaro, trots att flera sänder med tillstånd utfärdat av regeringen. Det gäller t.ex. TV4 och kanalerna i det digitala marknätet. överlämnade Radio- och till regeringen förslag på ytterligare 19 TV-kanaler som bör få tillstånd att sända via det digitala marknätet, varav fyra regionalt. Givetvis är det viktigt att även dessa kanaler, i likhet med SVT, tar sin del av ansvaret för dövas rätt till teckenspråk. Jag vill erinra om att regeringen har möjlighet att villkora tillstånden enligt radio- och TV-lagen 3 kap. §2 punkt 5, att sändningarna utformas så att de blir tillgängliga för funktionshindrade. Mot bakgrund av ovanstående vill jag fråga kulturminister om regeringen avser att ställa som villkor att de TV-kanaler som i fortsättningen ges sändningstillstånd även beaktar dövas och hörselskadades rätt till teckenspråksinformation.
frs · GO121522 · 2001-09-03 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:1522 om hundkapplöpning har frågat mig om jag avser verka för att totalisatorspel på hundar förbjuds i då denna exploatering av djur inte överensstämmer med ett gott djurskydd. Regeringen beviljade AB fortsatt tillstånd för vadhållning på hundkapplöpningar fram till . Tillståndet är som tidigare villkorat med ett gott djurskydd och kan återkallas. Olika organisationer har i skrivelser önskat att regeringen avslår AB Svenska Spels ansökan om fortsatt tillstånd. Bl.a. har hävdats att hundarna på olika sätt kan lida skada av tävlingsverksamheten och att vadhållningen i Svenska Spels regi riskerar att öka risken för att hundarna far illa. Vadhållning vid hundkapplöpning har bedrivits i . Även om ingen anmärkning framförts mot hur verksamheten bedrivs från djurskyddssynpunkt anser jag att det nu är en lämplig tidpunkt att utvärdera verksamheten. Jag avser därför att ge ett sådant uppdrag. synpunkter kommer att noga övervägas innan beslut om fortsatt tillstånd fattas.
frs · GO121586 · 2001-09-03 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:1586 om veterinärkostnader för små slakterier har frågat mig på vilket sätt jag tänker åtgärda dagens prissättning på besiktning av djur vid slakt. Frågan om livsmedelstillsynen och dess finansiering har behandlats dels i betänkandet Livsmedelstillsyn i (SOU 1998:61) och dels i utredning Effektivare livsmedelstillsyn @ förslag till arbetssätt, organisation och finansiering (rapport nummer 9:2000). Frågan är föremål för beredning i och regeringen avser att lägga fram en proposition rörande detta.
frs · GO121595 · 2001-09-03 00:00:00 — Svar på frågorna 2000/01:1595 om öppenhet och offentlighet, 1596 och 1599 om offentlighetsprincipen samt 1606 om myndigheter och offentlighetsprincipen , och har alla frågat mig om vilka åtgärder som jag avser vidta för att se till att myndigheter följer offentlighetsprincipen. har vidare ställt en liknande fråga till näringsminister . Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara även på den frågan. Jag har valt att besvara frågorna i ett sammanhang. För sedan redovisades i tidningen en undersökning om hur vissa statliga myndigheter, bl.a. , och kommuner har tillämpat reglerna om medborgarnas rätt att ta del av allmänna och offentliga handlingar. Liknande undersökningar har tidigare gjorts av bl.a. . Svenska Dagbladets undersökning visar på brister i tillämpningen av reglerna, vilket naturligtvis inte är acceptabelt. Det bör emellertid påpekas att myndigheter inte alltid genast kan avgöra om en allmän handling också är offentlig, dvs. att den inte omfattas av sekretess. En sekretessprövning kan ta i anspråk, vilket möjligen kan vara en del av förklaringen till att det i vissa fall tagit till synes att få svar från myndigheten i fråga. Offentlighetsprincipen är grundlagsfäst och en av hörnstenarna i vårt demokratiska samhälle. Därför är det så viktigt att alla offentliganställda känner till vad som gäller. Jag har emellertid fått signaler om att kunskaperna om regelverket är otillräckliga. Och som en följd av detta är inte heller tillämpningen av regelsystemet vad den borde vara. Därför tog jag initiativet till . Kampanjen har till syfte att förbättra tillämpningen av offentlighetslagstiftningen i förvaltningen och att verka för ökad kunskap i samhället om offentlighetsprincipen. Regeringens målsättning med kampanjen är bl.a. att chefer och anställda ska ha god kunskap om de lagar och förordningar som reglerar offentlighet och sekretess, att arbetet i de offentliga institutionerna ska organiseras så att åtkomsten till information underlättas samt att tjänstemännen i förvaltningen ska bemöta medborgarna på ett sätt som karakteriseras av tillgänglighet och öppenhet. För att sprida kunskap och medvetenhet om öppenhetsfrågor i samhället genomfördes inom ramen för ett antal hearingar och seminarier runtom i landet. Ett 80-tal myndigheter, 100 kommuner och 16 landsting deltar i kampanjen. Dessa förvaltningar har utsett en projektledare som ansvarar för att förbättra kunskaperna om och tillämpningen av offentlighetsreglerna på den egna arbetsplatsen. Öppna stöttar med utbildning och information. fortsätter sitt arbete och jag själv kommer att ta varje tillfälle i akt att informera om vikten av att offentlighetsprincipen respekteras inom förvaltningen.
frs · GO121596 · 2001-09-03 00:00:00 — Svar på frågorna 2000/01:1595 om öppenhet och offentlighet, 1596 och 1599 om offentlighetsprincipen samt 1606 om myndigheter och offentlighetsprincipen , och har alla frågat mig om vilka åtgärder som jag avser vidta för att se till att myndigheter följer offentlighetsprincipen. har vidare ställt en liknande fråga till näringsminister . Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara även på den frågan. Jag har valt att besvara frågorna i ett sammanhang. För sedan redovisades i tidningen en undersökning om hur vissa statliga myndigheter, bl.a. , och kommuner har tillämpat reglerna om medborgarnas rätt att ta del av allmänna och offentliga handlingar. Liknande undersökningar har tidigare gjorts av bl.a. . Svenska Dagbladets undersökning visar på brister i tillämpningen av reglerna, vilket naturligtvis inte är acceptabelt. Det bör emellertid påpekas att myndigheter inte alltid genast kan avgöra om en allmän handling också är offentlig, dvs. att den inte omfattas av sekretess. En sekretessprövning kan ta i anspråk, vilket möjligen kan vara en del av förklaringen till att det i vissa fall tagit till synes att få svar från myndigheten i fråga. Offentlighetsprincipen är grundlagsfäst och en av hörnstenarna i vårt demokratiska samhälle. Därför är det så viktigt att alla offentliganställda känner till vad som gäller. Jag har emellertid fått signaler om att kunskaperna om regelverket är otillräckliga. Och som en följd av detta är inte heller tillämpningen av regelsystemet vad den borde vara. Därför tog jag initiativet till . Kampanjen har till syfte att förbättra tillämpningen av offentlighetslagstiftningen i förvaltningen och att verka för ökad kunskap i samhället om offentlighetsprincipen. Regeringens målsättning med kampanjen är bl.a. att chefer och anställda ska ha god kunskap om de lagar och förordningar som reglerar offentlighet och sekretess, att arbetet i de offentliga institutionerna ska organiseras så att åtkomsten till information underlättas samt att tjänstemännen i förvaltningen ska bemöta medborgarna på ett sätt som karakteriseras av tillgänglighet och öppenhet. För att sprida kunskap och medvetenhet om öppenhetsfrågor i samhället genomfördes inom ramen för ett antal hearingar och seminarier runtom i landet. Ett 80-tal myndigheter, 100 kommuner och 16 landsting deltar i kampanjen. Dessa förvaltningar har utsett en projektledare som ansvarar för att förbättra kunskaperna om och tillämpningen av offentlighetsreglerna på den egna arbetsplatsen. Öppna stöttar med utbildning och information. fortsätter sitt arbete och jag själv kommer att ta varje tillfälle i akt att informera om vikten av att offentlighetsprincipen respekteras inom förvaltningen.
frs · GO121599 · 2001-09-03 00:00:00 — Svar på frågorna 2000/01:1595 om öppenhet och offentlighet, 1596 och 1599 om offentlighetsprincipen samt 1606 om myndigheter och offentlighetsprincipen , och har alla frågat mig om vilka åtgärder som jag avser vidta för att se till att myndigheter följer offentlighetsprincipen. har vidare ställt en liknande fråga till näringsminister . Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara även på den frågan. Jag har valt att besvara frågorna i ett sammanhang. För sedan redovisades i tidningen en undersökning om hur vissa statliga myndigheter, bl.a. , och kommuner har tillämpat reglerna om medborgarnas rätt att ta del av allmänna och offentliga handlingar. Liknande undersökningar har tidigare gjorts av bl.a. . Svenska Dagbladets undersökning visar på brister i tillämpningen av reglerna, vilket naturligtvis inte är acceptabelt. Det bör emellertid påpekas att myndigheter inte alltid genast kan avgöra om en allmän handling också är offentlig, dvs. att den inte omfattas av sekretess. En sekretessprövning kan ta i anspråk, vilket möjligen kan vara en del av förklaringen till att det i vissa fall tagit till synes att få svar från myndigheten i fråga. Offentlighetsprincipen är grundlagsfäst och en av hörnstenarna i vårt demokratiska samhälle. Därför är det så viktigt att alla offentliganställda känner till vad som gäller. Jag har emellertid fått signaler om att kunskaperna om regelverket är otillräckliga. Och som en följd av detta är inte heller tillämpningen av regelsystemet vad den borde vara. Därför tog jag initiativet till . Kampanjen har till syfte att förbättra tillämpningen av offentlighetslagstiftningen i förvaltningen och att verka för ökad kunskap i samhället om offentlighetsprincipen. Regeringens målsättning med kampanjen är bl.a. att chefer och anställda ska ha god kunskap om de lagar och förordningar som reglerar offentlighet och sekretess, att arbetet i de offentliga institutionerna ska organiseras så att åtkomsten till information underlättas samt att tjänstemännen i förvaltningen ska bemöta medborgarna på ett sätt som karakteriseras av tillgänglighet och öppenhet. För att sprida kunskap och medvetenhet om öppenhetsfrågor i samhället genomfördes inom ramen för ett antal hearingar och seminarier runtom i landet. Ett 80-tal myndigheter, 100 kommuner och 16 landsting deltar i kampanjen. Dessa förvaltningar har utsett en projektledare som ansvarar för att förbättra kunskaperna om och tillämpningen av offentlighetsreglerna på den egna arbetsplatsen. Öppna stöttar med utbildning och information. fortsätter sitt arbete och jag själv kommer att ta varje tillfälle i akt att informera om vikten av att offentlighetsprincipen respekteras inom förvaltningen.
frs · GO121602 · 2001-09-03 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:1602 om viltvårdsområden har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att viltvårdsområden, som har en längre beståndstid sedan bildandet eller ombildandet än , ska kunna upplösas . Lagen (1980:894) om jaktvårdsområden ersattes av lagen (2000:592) om viltvårdsområden. Ett jaktvårdsområde kunde enligt den gamla lagen upphävas tidigast efter bildandet. Ett viltvårdsområde kan enligt 34 § lagen om viltvårdsområden upplösas tidigast efter bildandet. Enligt punkten 2 i övergångsbestämmelserna till lagen om viltvårdsområden ska ett jaktvårdsområde som finns vid lagens ikraftträdande anses som ett viltvårdsområde bildat enligt den lagen. För ett sådant område gäller bl.a. 34 § lagen om viltvårdsområden. Avsikten med lagregleringen har varit att uppnå det resultat som efterfrågar. Av fråga framgår inte att bestämmelserna tolkats på ett sådant sätt att en lagändring skulle behöva övervägas.
frs · GO121605 · 2001-09-10 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:1605 om bidrag till organisationer har mot bakgrund av en tidningsuppgift om att "gett skattepengar till den militanta vänstergruppen ." frågat mig om jag ämnar vidta några åtgärder för att förhindra att organisationer som deltar i kravaller och som använder sig av odemokratiska metoder ska få ta del av statliga bidrag. Eftersom har ställt frågan till mig och dessutom hänvisar till bidrag som utbetalats av , utgår jag från att hans fråga avser bidrag enbart på ansvarsområde. förfogar över medel som kan användas för åtgärder som stimulerar integrationsprocesserna i samhället samt för att förebygga och motverka rasism, främlingsfientlighet och etnisk diskriminering. Bidrag beviljas av och efter ingående prövning av varje ansökan. Enligt vad jag låtit inhämta från är uppgiften om att skulle ha fått medel av felaktig. Vad tidningsartikeln syftar på är att Nätverket mot rasism har ansökt om och beviljats bidrag för två arrangemang för integration och stärkt engagemang mot rasism och främlingsfientlighet. I det första fallet omfattade ansökan workshops, föreläsningar och seminarier före toppmötet i . Arrangör var det europeiska med säte i och som omfattar 500 organisationer. De medel Nätverket mot rasism sökte i samarbete med United avsåg nationell delfinansiering. Det kan tilläggas att också EU bidrog med medel till arrangemanget. I det andra fallet gällde det fyra uppföljningskonferenser till Göteborgsmötet, som Nätverket mot rasism ska hålla. Enligt projektansökan ska Nätverket därvid samarbeta med , Unga rörelsehindrade, i , Asylgruppen i och mot våld och rasism. Det är alltså inte fråga om något organisationsstöd, dvs. medel avsedda att användas för organisationens löpande verksamhet. Medlen har gått till speciella arrangemang, som har beskrivits i en projektansökan. Om det visar sig att arrangemanget inte stämmer med vad som beskrivits i ansökan kan organisationen bli återbetalningsskyldig. Genom bidrag för projektverksamhet kan bidra till att förbättra de samlade insatserna i landet för ökad integration och mot rasism, främlingsfientlighet och diskriminering. Ingenting av vad som framkommit i fråga @ eller av vad jag i övrigt känner till @ pekar på några brister i hantering av dessa frågor. Det finns därför ingen anledning att vidta några åtgärder i detta sammanhang.
frs · GO121606 · 2001-09-03 00:00:00 — Svar på frågorna 2000/01:1595 om öppenhet och offentlighet, 1596 och 1599 om offentlighetsprincipen samt 1606 om myndigheter och offentlighetsprincipen , och har alla frågat mig om vilka åtgärder som jag avser vidta för att se till att myndigheter följer offentlighetsprincipen. har vidare ställt en liknande fråga till näringsminister . Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara även på den frågan. Jag har valt att besvara frågorna i ett sammanhang. För sedan redovisades i tidningen en undersökning om hur vissa statliga myndigheter, bl.a. , och kommuner har tillämpat reglerna om medborgarnas rätt att ta del av allmänna och offentliga handlingar. Liknande undersökningar har tidigare gjorts av bl.a. . Svenska Dagbladets undersökning visar på brister i tillämpningen av reglerna, vilket naturligtvis inte är acceptabelt. Det bör emellertid påpekas att myndigheter inte alltid genast kan avgöra om en allmän handling också är offentlig, dvs. att den inte omfattas av sekretess. En sekretessprövning kan ta i anspråk, vilket möjligen kan vara en del av förklaringen till att det i vissa fall tagit till synes att få svar från myndigheten i fråga. Offentlighetsprincipen är grundlagsfäst och en av hörnstenarna i vårt demokratiska samhälle. Därför är det så viktigt att alla offentliganställda känner till vad som gäller. Jag har emellertid fått signaler om att kunskaperna om regelverket är otillräckliga. Och som en följd av detta är inte heller tillämpningen av regelsystemet vad den borde vara. Därför tog jag initiativet till . Kampanjen har till syfte att förbättra tillämpningen av offentlighetslagstiftningen i förvaltningen och att verka för ökad kunskap i samhället om offentlighetsprincipen. Regeringens målsättning med kampanjen är bl.a. att chefer och anställda ska ha god kunskap om de lagar och förordningar som reglerar offentlighet och sekretess, att arbetet i de offentliga institutionerna ska organiseras så att åtkomsten till information underlättas samt att tjänstemännen i förvaltningen ska bemöta medborgarna på ett sätt som karakteriseras av tillgänglighet och öppenhet. För att sprida kunskap och medvetenhet om öppenhetsfrågor i samhället genomfördes inom ramen för ett antal hearingar och seminarier runtom i landet. Ett 80-tal myndigheter, 100 kommuner och 16 landsting deltar i kampanjen. Dessa förvaltningar har utsett en projektledare som ansvarar för att förbättra kunskaperna om och tillämpningen av offentlighetsreglerna på den egna arbetsplatsen. Öppna stöttar med utbildning och information. fortsätter sitt arbete och jag själv kommer att ta varje tillfälle i akt att informera om vikten av att offentlighetsprincipen respekteras inom förvaltningen.