ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
frs · GO121621 · 2001-09-12 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:1621 om funktionshindrades möjligheter att studera på högskola har frågat mig vad jag avser att göra för att också människor med funktionshinder ska få möjligheter att studera på lika villkor som andra studenter. En student som har blivit formellt antagen har naturligtvis rätt att kräva att få utnyttja sin utbildningsplats och bedriva studier som alla andra studenter, detta oavsett om han eller hon har ett funktionshinder eller inte. I budgetpropositionen (prop. 2000/01:1, utg.omr. 16) aviserade regeringen att den avsåg att tydliggöra universitetens och högskolornas ansvar för studenter med funktionshinder. Som framgår av propositionen Den öppna högskolan (prop. 2001/02:15) avser regeringen att i en särskild proposition föreslå en helt ny lag om likabehandling av studenter i högskolan som innehåller bestämmelser om aktiva åtgärder och förbud mot diskriminering av studenter och sökande till högskolan på grund av bl.a. funktionshinder. Högskolorna ska inom ramen för sin verksamhet bedriva ett målinriktat arbete för att aktivt främja alla studenters lika rättigheter, oavsett bl.a. funktionshinder. Antalet studenter med funktionshinder har ökat kraftigt i högskolan . En stor del av dessa studenter får medel för särskilda stödåtgärder såsom assistent, lektör, teckenspråkstolk, anteckningshjälp eller extra undervisning, medan andra inte behöver sådant stöd. Kostnaderna för detta täcks i första hand genom att lärosätena enligt bestämmelser i regleringsbrev ska avsätta av anslagen till grundläggande högskoleutbildning samt av ersättningen från landstingen för vårdutbildning till stöd åt studenter med funktionshinder. Kostnader som överstiger detta belopp kan efter ansökan delvis täckas av de medel som disponeras av som ett särskilt åtagande. Dessa medel uppgår innevarande budgetår till efter en förstärkning av anslaget med . Medlen kan även användas för stöd till studenter med funktionshinder hos enskilda utbildningsanordnare med tillstånd att utfärda examina. Avsikten är att dessa utbildningsanordnare ska avsätta av sina anslag från staten för att vid behov ge stöd åt studenter med funktionshinder. Som framgår av propositionen Den öppna högskolan (prop. 2001/02:15) kommer regeringen i budgetpropositionen (prop. 2001/02:1, utg.omr. 16) föreslå att nämnda medel, som disponerar, höjs med ytterligare 2003.
frs · GO121622 · 2001-09-06 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:1622 om infrastruktursatsningar i har frågat vilka åtgärder jag avser vidta för att möjliggöra att kan fortsätta att utvecklas. menar att det behövs kraftfulla satsningar på infrastruktur för att roll som tillväxtmotor inte ska hämmas. Jag delar uppfattning att satsningar på infrastrukturen är viktiga såväl i som på andra håll i landet. I har emellertid ofta olika åsikter hos regionens aktörer medfört att angelägna satsningar inte kunnat genomföras. Regeringen har därför tillsatt en särskild beredningsgrupp med företrädare för alla riksdagspartier som ska lämna väl förankrade förslag till förbättring av transportsituationen i samt möjligheterna att komma till och från huvudstadsområdet. Beredningen ska i sitt arbete ta hänsyn till behoven hos regionens näringsliv. Beredningen har redovisat en gemensam syn på problemen och en gemensam målbild. ska beredningen även presentera en långsiktig utvecklingsstrategi och ett förslag till utbyggnader som bör genomföras . avser regeringen att lägga en proposition om utveckling av infrastrukturen i hela landet. När beredningen presenterar sitt förslag blir det ett underlag inför den åtgärdsplanering som trafikverken och länen genomför efter att behandlat propositionen.
frs · GO121623 · 2001-09-11 00:00:00 — Svar på frågorna 2000/01:1623 om åtgärdsprogram mot mobbning och 1624 om skolans kunskap om åtgärdsprogram mot mobbning har frågat vad jag avser att göra för att alla svenska skolor ska börja tillämpa forskningsbaserade åtgärdsprogram samt vad jag avser att göra för att alla svenska skolor snabbt ska ges kunskap om forskningsbaserade åtgärdsprogram mot mobbning. Som framgår av ett tidigare frågesvar till så är det regering och riksdag som sätter upp målen för skolväsendet. Den nu gällande lagstiftningen är mycket tydlig på vilket ansvar skolan har. Kommunen, rektor och alla som arbetar i skolan har sedan frihet att avgöra hur man vill arbeta. Det är de professionella i skolan som tillsammans med elever och föräldrar har den kompetens och bakgrundskunskap som behövs för att bestämma hur man vill arbeta för att nå målen. Att centralt rekommendera ett specifikt arbetssätt är inte förenligt med en målstyrd organisation. För att höja, fördjupa och bredda den vetenskapliga kunskapsbasen samt för att öka spridningen av kunskaper inom de tvärvetenskapliga områdena demokrati, mänskliga rättigheter och värdegrund inom värdegrundsområdet där mobbning och kränkande behandling ingår har regeringen satsat . i samverkan med samt får projektmedel för detta ändamål. Inom Värdegrund-Livsvetenskap vid pågår en kartläggning av högskolornas, kommunernas och skolors utvecklings- och forskningsverksamhet inom värdegrundsområdet. Värdegrundscentrumet kommer också att genomföra regionala seminarier för att stärka erfarenhetsutbyte och nätverksbyggande. Inom ramen för deltar också i ett projekt om mobbning och våld som ska kartlägga insatser och forskning i de nordiska länderna samt lyfta fram kriterier som kan användas för utveckling av arbetet mot mobbning och våld i skolan. Inom ramen för detta samarbete kommer också kunskaper och erfarenheter från våra grannländer att spridas. För att uppmärksamma och driva på kommunernas och skolornas arbete mot kränkande behandling och mobbning har jag även tagit initiativ till en kampanj mot mobbning, Tillsammans, som kommer att pågå under /02. Huvuduppgiften är att synliggöra de möjligheter som finns att förhindra mobbning och att samordna de insatser som redan görs från olika håll. Projektet ska hjälpa skolvärlden att hitta det stöd som behövs för ett aktivt arbete mot mobbning. Alla goda krafter @ organisationer, föreningar, förbund, enskilda personer, forskare, författare och skolor @ är välkomna att delta i Tillsammans. Inom ramen för Tillsammans har en hemsida skapats för personal inom skolan där man kan utbyta erfarenheter och dela med sig av olika sätt att arbeta. Det är, som skriver, viktigt att metoderna är utprövade och utvärderade för att man ska veta att man uppnår den önskade effekten. Inom projektet bör flera program kunna presenteras där man kan visa upp goda resultat.
frs · GO121624 · 2001-09-11 00:00:00 — Svar på frågorna 2000/01:1623 om åtgärdsprogram mot mobbning och 1624 om skolans kunskap om åtgärdsprogram mot mobbning har frågat vad jag avser att göra för att alla svenska skolor ska börja tillämpa forskningsbaserade åtgärdsprogram samt vad jag avser att göra för att alla svenska skolor snabbt ska ges kunskap om forskningsbaserade åtgärdsprogram mot mobbning. Som framgår av ett tidigare frågesvar till så är det regering och riksdag som sätter upp målen för skolväsendet. Den nu gällande lagstiftningen är mycket tydlig på vilket ansvar skolan har. Kommunen, rektor och alla som arbetar i skolan har sedan frihet att avgöra hur man vill arbeta. Det är de professionella i skolan som tillsammans med elever och föräldrar har den kompetens och bakgrundskunskap som behövs för att bestämma hur man vill arbeta för att nå målen. Att centralt rekommendera ett specifikt arbetssätt är inte förenligt med en målstyrd organisation. För att höja, fördjupa och bredda den vetenskapliga kunskapsbasen samt för att öka spridningen av kunskaper inom de tvärvetenskapliga områdena demokrati, mänskliga rättigheter och värdegrund inom värdegrundsområdet där mobbning och kränkande behandling ingår har regeringen satsat . i samverkan med samt får projektmedel för detta ändamål. Inom Värdegrund-Livsvetenskap vid pågår en kartläggning av högskolornas, kommunernas och skolors utvecklings- och forskningsverksamhet inom värdegrundsområdet. Värdegrundscentrumet kommer också att genomföra regionala seminarier för att stärka erfarenhetsutbyte och nätverksbyggande. Inom ramen för deltar också i ett projekt om mobbning och våld som ska kartlägga insatser och forskning i de nordiska länderna samt lyfta fram kriterier som kan användas för utveckling av arbetet mot mobbning och våld i skolan. Inom ramen för detta samarbete kommer också kunskaper och erfarenheter från våra grannländer att spridas. För att uppmärksamma och driva på kommunernas och skolornas arbete mot kränkande behandling och mobbning har jag även tagit initiativ till en kampanj mot mobbning, Tillsammans, som kommer att pågå under /02. Huvuduppgiften är att synliggöra de möjligheter som finns att förhindra mobbning och att samordna de insatser som redan görs från olika håll. Projektet ska hjälpa skolvärlden att hitta det stöd som behövs för ett aktivt arbete mot mobbning. Alla goda krafter @ organisationer, föreningar, förbund, enskilda personer, forskare, författare och skolor @ är välkomna att delta i Tillsammans. Inom ramen för Tillsammans har en hemsida skapats för personal inom skolan där man kan utbyta erfarenheter och dela med sig av olika sätt att arbeta. Det är, som skriver, viktigt att metoderna är utprövade och utvärderade för att man ska veta att man uppnår den önskade effekten. Inom projektet bör flera program kunna presenteras där man kan visa upp goda resultat.
frs · GO121625 · 2001-09-10 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:1625 om taxeringsvärden har frågat mig vilka åtgärder jag tänker vidta för att ändra regelsystemet så att åretruntboende inte ekonomiskt straffas för att det finns en intressant marknad för fritidsboende. Reglerna om fastighetstaxering och om fastighetskatt behandlar åretruntboende och fritidsboende på samma sätt. Taxeringsvärdet är avsett att i princip utgöra av marknadsvärdet och marknadsvärdet påverkas inte av att ägarna bor där permanent eller ej. Taxeringsvärdet ligger till grund för fastighetsskatten och skattesatsen är densamma för båda kategorierna. I ett hänseende finns det dock en skillnad. Det gäller den s.k. begränsningsregeln. Reglerna tar sikte på hushåll med låga inkomster som är bosatta i fastigheter med höga taxeringsvärden. I princip ska fastighetsskatten inte överstiga av hushållets sammanlagda inkomster. Begränsningsregeln är avsedd att endast gälla åretruntboende. En proposition kommer att överlämnas till . Några ytterligare åtgärder är jag inte beredd att vidta.
frs · GO121627 · 2001-09-07 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:1627 om funktionshindrade vid bomässor har frågat socialminister vilka åtgärder han tänker vidta för att bomässor ska göras tillgängliga för funktionshindrade. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på frågan. anger i frågan bl.a. att helhetsintrycket av bostadsmässan i , Bo01, är att det är svårt för funktionshindrade att ta del av mässan och att det är viktigt att uppföljningar görs så att sådana svårigheter inte upprepas vid kommande bostadsmässor. Frågan har flera dimensioner. Det handlar om dels tillgänglighet till mässarrangemangen, dvs. utställningar m.m. som är temporära och knutna till mässan som sådan, dels tillgänglighet till byggnader och allmänna platser samt tillgänglighet i byggnader. Mässarrangören, som enligt avtal med kommun har att genomföra den europeiska bostadsmässan, får enligt uppgift kontinuerligt in allsidiga synpunkter på mässarrangemangen och bostäderna genom att mässbesökarna kan lämna synpunkter och förslag i för ändamålet uppsatta brevlådor och på en anslagstavla. Som ytterligare underlag för utvärdering och erfarenhetsåterföring till kommande bostadsmässor sker fortlöpande pressbevakning. Det bör också nämnas att i anslutning till bostadsmässan anordnade en konferens om tillgänglighet med anledning av ändrade bestämmelser beträffande tillgänglighet till offentliga lokaler och på allmänna platser. Diskussionen i kommun är i full gång om hur man ska utnyttja de vunna kunskaperna beträffande bl.a. tillgänglighet vid den fortsatta utbyggnaden av Västra hamnen. De ovan redovisade åtgärderna ger enligt min mening förutsättningar för att de viktiga tillgänglighetsfrågorna ska beaktas vid kommande bostadsmässor.
frs · GO121629 · 2001-09-06 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:1629 om nedläggningen av Stainless har frågat mig vilka ytterligare initiativ jag avser att ta för att ledning på ett mer övertygande sätt än ska redovisa de verkliga skälen till det omdiskuterade och starkt ifrågasatta nedläggningsbeslutet. Jag har varit i kontakt med såväl koncernchefen i som den finländske industriministern. Den har ju ett stort ägarintresse i bolaget. Vi har diskuterat grunderna för beslutet och jag har bl.a. understrukit att den utgår ifrån att bolaget @ om beslutet genomförs @ tar sitt ansvar för såväl de anställda som berörs som för utvecklingen i regionen och kommunen. Jag anser det vara ett berättigat krav att bolaget närmare förklarar beslutet, som många misstänker inte tillkommit på endast affärsmässiga grunder. Vid de överläggningar jag haft med ledning har jag härutöver särskilt understrukit det olyckliga i att de fackliga organisationerna inte varit representerade i bolagets styrelse, och att de därmed inte kunnat deltaga i styrelsens arbete med bl.a. denna viktiga fråga. Jag uppfattar det som utomordentligt viktigt att bolaget , tillsammans med de fackliga organisationerna, kommunen och , arbetar vidare i syfte att klargöra förutsättningarna för styrelsens ställningstagande. Enligt vad jag erfarit har bolagsledningen också tagit initiativ till sådana överläggningar, som jag efterlyst, och den har också avsikt att fortsätta dessa. Givetvis kommer jag nogsamt att bevaka att överläggningarna leder till goda resultat.
frs · GO121630 · 2001-09-11 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:1630 om svensk svinavel har frågat mig om jag avser att vidta åtgärder för att komma till rätta med problemet att svinaveln i kan komma att bli beroende av utländska avelsorganisationer till följd av beslut inom att lägga ned den svenska svinaveln. I har lantbruksnäringens organisationer lagt ned mycket arbete på att förbättra såväl djurhållningen som produktionsresultaten inom svensk svinhållning. Resultatet har blivit att produktionsresultaten inom svensk fläskproduktion är mycket goda som djurhälsan och djurskyddet har förbättrats och antibiotikaanvändningen minimerats. Jag instämmer med att det vore mycket olyckligt om de goda resultaten skulle äventyras till följd av att aveln ges en ny inriktning. Enligt djurskyddslagen (1988:534) ska djur behandlas väl och skyddas från onödigt lidande och sjukdom. Djurskyddsförordningen (1988:539) förbjuder avel med sådan inriktning att den kan medföra lidande för djuren. Med stöd av djurskyddsförordningen har utfärdat föreskrifter om djurskyddskrav vid avelsarbete (SJVFS 1999:106). Här framgår att djur inte får användas i reproduktion om de visat sig nedärva defekter eller disposition för hög frekvens av sjukdomsfall, förlossningssvårigheter eller andra egenskaper som medför lidande för avkomman. Jag förutsätter att näringens organisationer kommer att fortsätta att ta ansvar för att avelsarbetet bedrivs på ett sätt som inte enbart främjar goda produktionsegenskaper, utan som även syftar till att utifrån vetenskapliga kriterier ta fram friska och hållbara djur. Även vad avser smittskyddet instämmer jag med att det kan finnas risker med att ta in danska avelssvin till . Hos danska grisar finns det sjukdomar som inte påvisats i . Dessutom är förekomsten av salmonella hos grisar avsevärt högre i än i . Vissa av de salmonellastammar som finns i men inte i är helt resistenta mot antibiotika och kan orsaka mycket allvarlig sjukdom hos människa. För att importera svin till krävs att importören är registrerad hos . I samband med registreringen får importören information om svenska smittskyddsbestämmelser och om vilka villkor i form av provtagning m.m. som ska vara uppfyllda för att förhindra smittspridning i samband med införseln. Den svenska djurskyddslagen och föreskrifter om avel är till för att skydda djuren. Det är naturligtvis djurhållarna och deras organisationer som har huvudansvaret för att svensk djurhållning bedrivs i enlighet med svensk lagstiftning. Dessa måste ta sitt ansvar för att förhindra försämringar för den svenska svinhållningen. Som minister har jag ingen möjlighet att påverka beslut att bedriva avel med danska grisar. Jag följer dock denna fråga med stort intresse och kommer att ta ställning till behovet av åtgärder om den svenska djurhälsan eller djurskyddet hotas av försämringar.
frs · GO121631 · 2001-09-12 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:1631 om försäkringskassorna ärendehanteringssystem har frågat mig vilka åtgärder jag avser föreslå regeringen att vidta för att komma till rätta med förseningen av det IT-baserade ärendehanteringssystemet till försäkringskassorna. Regeringen är djupt oroad över hur administrationen av socialförsäkringen utvecklas . Administrationen har inte lyckats höja produktiviteten . har arbetsmiljön för egna anställda försämrats, vilket resulterat i hög sjukfrånvaro. Det moderna ärendehanteringssystem som utvecklas i det för RFV och försäkringskassorna gemensamma utvecklingsprogrammet (UVP) är menat att lösa dessa problem. UVP har dock stött på många problem och är kraftigt försenat. Regeringen kräver därför kvartalsvisa rapporter från RFV om utvecklingen av projektet. har regeringen uppdragit åt Statskontoret att nära följa projektet. Regeringen träffar också RFV:s ledning regelbundet och diskuterar utvecklingen och kostnaderna inom UVP. Totalt har RFV fakturerat försäkringskassorna fram . En stor del av dessa kostnader avser drift av redan utrullade system, t.ex. systemet för aktivitetsstödet. Detta system har inneburit en tidsbesparing på vid handläggning av aktivitetsstödet. Administrationens problem är mer komplexa än ett försenat ärendehanteringssystem. Ett stort ansvar vilar på den regionala ledningen vid respektive försäkringskassa. Administrationen måste gemensamt lösa dagens problem och RFV som systemägare uppvisa framgångsrika resultat inom utvecklingsprogrammet. Detta är avgörande för tilltron till administrationen och de allmänna försäkringarna.
frs · GO121632 · 2001-09-13 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:1632 om skenäktenskap har frågat mig om den utsatthet som möter kvinnor som betalat en "make" för att ingå skenäktenskap enligt planerna ska hanteras i samband med att anhörigfrågor behandlas. Jag utgår från att avser om ska utreda frågan. Förekomsten av skenäktenskap har återkommande uppmärksammats av regering och riksdag samt berörda myndigheter sedan begränsningen av arbetskraftsinvandringen ledde till försök att på olika sätt kringgå de nya regler som införts. Främst skedde det just genom skenäktenskap och skenförhållanden. För att komma till rätta med detta genomfördes successivt en rad olika åtgärder. Som framgår av fråga har man emellertid inte lyckats att helt förebygga eller komma till rätta med förekomsten av skenäktenskap och skenförhållanden. En del av de personer som på detta sätt lyckas bosätta sig stadigvarande i trots att de i verkligheten inte uppfyller de uppställda kraven har betalat betydande belopp till personer som hjälpt dem att uppnå detta. I vissa fall har man ådragit sig stora skulder. Motsvarande gäller när människosmugglare anlitats. Senast behandlades vissa frågor om anknytning genom äktenskap/sammanboende av (SOU 1997:152) och instans- och processordning i utlänningsärenden (SOU 1999:16). Vissa lagändringar som grundas på betänkande trädde i kraft (prop. 1999/2000:43, bet. 1999/2000:SfU9, rskr. 1999/2000:159). Den fråga tar upp nämns inte särskilt i direktiven till den parlamentariska (dir 2000:36 och 81 samt 2001:64). Enligt vad jag inhämtat planerar kommittén inte heller någon särskild studie av frågan. Emellertid ska kommittén studera möjligheterna att förbättra seriositetsprövningen i ärenden om uppehållstillstånd vid arrangerade äktenskap. Det är viktigt att hålla i minnet att sådana äktenskap i sig inte är en form av skenförhållanden. Men liksom vid andra slag av äktenskap och samboförhållanden kan inte uteslutas att skenförhållanden förekommer. I detta sammanhang kan sådana förhållanden, som uppger förekommer, bli belysta i arbete. Ett delbetänkande rörande bestämmelserna om anhöriginvandring i utlänningslagen ska lämnas .
frs · GO121633 · 2001-09-11 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:1633 om infrastrukturpropositionen har frågat mig vilka åtgärder jag avser vidta för att tillse att infrastrukturpropositionen läggs på bord . Arbetet med propositionen pågår inom . I den propositionsförteckning för /2002 som regeringen lämnar till i samband med öppnande kommer datumet för propositionens överlämnande att framgå.
frs · GO121635 · 2001-09-10 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:1635 om tillväxtåtgärder för att stimulera ekonomin har frågat mig vad jag avser vidta för åtgärder för att stimulera tillväxten mot bakgrund av en allt svagare konjunktur. () senaste prognos som presenterades reviderar ned årets BNP-tillväxt till . Försvagningen är framför allt driven av den internationella utvecklingen. Den amerikanska tillväxten har försvagats rejält efter ett antal mycket starka år med en årlig tillväxttakt på . KI har sänkt sin prognos för 2001 till . Den svenska ekonomin med sitt stora utlandsberoende påverkas förstås mycket tydligt av den internationella försvagningen. För att möta utvecklingen har regeringen vidtagit ett antal åtgärder, varav några presenterades redan i den ekonomiska vårpropositionen . Dessa satsningar ligger fast. I den kommande budgetpropositionen kommer ytterligare insatser att föreslås. Trots att den internationella konjunkturen mattats av är de offentliga finanserna fortfarande starka. Det finns utrymme både för reformer och för skattesänkningar inom ramen för målet om ett överskott i de offentliga finanserna på av BNP över konjunkturcykeln. Vad gäller utgiftstaken och KI:s bedömning att det krävs besparingar på både för att utgiftstaken inte ska spräckas, delar jag inte den uppfattningen. Regeringens bedömning redovisas i den kommande budgetpropositionen.
frs · GO121637 · 2001-09-11 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:1637 om företagsnedläggning i har frågat mig vilka åtgärder jag är beredd att vidta för att möta de negativa konsekvenserna som följd av bl.a. nedläggningen av väveriet i . Jag är väl medveten om att den fortlöpande strukturomvandlingen inom näringslivet ibland medför besvärliga situationer på många orter, framför allt i mindre industrisamhällen. Det kan t.ex. bero på att företag lägger ned viktiga verksamheter och flyttar utomlands. Det är dock viktigt att komma ihåg att i den globala ekonomin inträffar ofta även det omvända dvs. att företag väljer att etablera sig i . Vid beslut om företagsnedläggningar anser jag det som ytterst viktigt att företag som minskar sin sysselsättning tar sitt ansvar för sina anställda och för de orter som drabbas. Samhället måste naturligtvis också medverka för att de negativa följderna ska bli så begränsade som möjligt för både människor och orter. Regeringen för en långsiktig och strategiskt inriktad politik för att utveckla näringslivet i olika delar av . Den innebär bl.a. en långtgående decentralisering av insatserna till främst den regionala nivån. Inom ramarna för arbetsmarknads-, närings- och regionalpolitiken har således länsarbetsnämnderna och länsstyrelserna, eller som i , självstyrelseorganet, stora resurser och befogenheter för att både möta kriser i samband med strukturomvandling och för att verka för en långsiktig ekonomisk tillväxt. Jag inser att situationen i är bekymmersam och att insatser av olika slag behövs. Jag utgår därför från att alla regionala organ kraftsamlar och vidtar åtgärder inom sina respektive ansvarsområden för att skapa ny sysselsättning och näringslivsutveckling. En styrka för är i detta sammanhang att det inte är långt till andra större orter, t.ex. och . Regeringen kommer att presentera en ny politik för regional utveckling i hela landet. Vad gäller frågan om infrastrukturåtgärder avser regeringen att lämna förslag till om den framtida infrastrukturen. Eftersom beredningsarbetet av propositionerna ännu pågår i kan jag inte ytterligare kommentera de kommande förslagen.