ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · GP11210 · 2001-11-15 00:00:00 — Fråga 2001/02:210 av () till statsrådet om semesterlagen De nya studiestöden trädde i kraft , med dessa förändringar förändrades också semesterlagens §17:4. Förändringen i semesterlagen innebär en kraftig försämring för dem som tar studieledigt från sitt arbete för att kompetensutveckla sig. Den gamla skrivningen i lagen medgav rätten att under ett intjänande år vara borta från arbetet , utan att tappa betald semester. Korttidstudiestöd eller vuxenstudiebidrag enligt studiestödslagen (1973:349) användes i huvudsak för att läsa in grundskola eller gymnasiekompetens. Den nya skrivningen i semesterlagen innebär att endast särskilt utbildningsbidrag är semestergrundande vid studier, och medför därför naturligtvis en kraftig försämring för många som tar studieledigt från sitt arbete för kompetensutveckling. Jag vill fråga statsrådet om hon är beredd att vidta åtgärder så att semesterlagens §17:4 ses över och även innefattar ledighet för utbildning, som ej enligt annan lag medför rätt till semesterlön, om arbetstagaren genomgår utbildning motsvarande grundskola och/eller gymnasienivå eller om särskilt utbildningsbidrag erhålles.
fr · GP11211 · 2001-11-15 00:00:00 — Fråga 2001/02:211 av () till socialminister om den neurologiska rehabiliteringen I finns omkring 60000 personer med epilepsi varav 10000 är barn. Tillgången till specialistvård är dock fortfarande mycket begränsad. finns knappt 300 specialister i neurologi och dessa har ett stort arbetsområde med en mängd diagnosgrupper. Den neurologiska vården och rehabiliteringsorgansiationen är inte tillräckligt utvecklad i och i jämförelse med omvärlden är antalet neurologspecialister lågt. I många län finns endast enstaka specialister vid länssjukhus och neurologisk slutenvård saknas i flertalet län i landet. Prognosen för framtiden säger oss också att en generell läkarbrist är att vänta år 2010@2015 om inte läkarutbildningen ökar. Åldersfördelningen av landets neurologer är sådan att omkring 87 specialister, dvs. omkring en tredjedel, kommer att pensioneras av . Vilka åtgärder har socialministern för avsikt att vidta för att få till stånd en förstärkning av antalet specialistläkare inom neurologin och på så sätt förbättra vården för personer med epilepsi?
fr · GP11212 · 2001-11-15 00:00:00 — Fråga 2001/02:212 av () till näringsminister om kassaservice på landsbygden Regeringen har lovat svenska folket en fungerande kassaservice i hela landet. är ett bra sätt att ge denna service, en lösning som ofta innebär bättre och längre öppettider än på det traditionella postkontoret. I Bollnäs@Söderhamnsområdet har flera butiksägare, som svarar för post-i-butik, nu fått besked att avtalet med posten upphör, vilket leder till att byborna förlorar en fungerande postservice. Ett alternativ med lantbrevbärare fungerar dåligt om man arbetar och inte har möjlighet att sitta hemma och vänta på brevbäraren. Närmaste postkontor för t.ex. Trönö ser ut att bli inne i , vilket är . Bussförbindelser finns men turtätheten är minst sagt gles. Ett besök på posten kommer att i princip ta om man inte är bilburen. innebär att postverksamheten och butikens verksamhet stärker varandra. Om man som i Trönöfallet, måste resa in till staden i postärenden är sannolikheten stor att man också handlar där, vilket leder till att underlaget för matvarubutiken i byn minskar. På så sätt verkar indragningen av post-i-butikservicen som en pådrivande motor i den avfolkningsprocess som redan pågår på den norrländska landsbygden. Hur avser näringsministern tillse att alla garanteras en fungerande kassaservice och att inte postens regionala verksamhetsmodeller bidrar till utarmningen av landsbygden?
fr · GP11213 · 2001-11-15 00:00:00 — Fråga 2001/02:213 av () till statsrådet om gymnasieskolans omvårdnadsprogram Den viktigaste förutsättningen för att garantera en god kvalitet på vård och omsorg för äldre är tillgången på utbildad personal. Enligt en presenterad rapport från "Aktuellt om äldreomsorgen" så behöver kommunerna rekrytera ca 220000 personer inom vård och omsorg fram . som behovet av utbildad personal ökar minskar intresset för gymnasieutbildningen på omvårdnadsprogrammet. Med nuvarande mönster blir bristen på vårdutbildade ännu större . Omvårdnadsprogrammet inom gymnasieskolan måste reformeras och göras mer attraktivt för att på så sätt öka intresset för programmet. För att kunna försäkra sig om en god omvårdnad för äldre måste kraftiga satsningar göras inom utbildningsområdet. Vilka åtgärder avser skolministern vidta för att göra omvårdnadsprogrammet på gymnasieskolan mer attraktivt?
fr · GP11214 · 2001-11-15 00:00:00 — Fråga 2001/02:214 av (v) till kulturminister om filmen i "Baksmällan" efter förra årets stora svenska filmfest har den kallats: det faktum att pengarna till det s.k. publikrelaterade stödet nu är intecknade ända fram till . Förra årets stora produktion av 38 svenska filmer @ varav många succéer @ har fått denna olyckliga konsekvens. Det publikrelaterade stödet är enligt filmavtalet begränsat i absoluta krontal, vilket omöjliggör för att tillföra medel från någon annan del av sin verksamhet. Inte heller ser institutet, enligt vice vd , någon möjlighet att ge mer pengar till förhandsstödet, vilket annars möjligen kunde mildra en del av effekterna av att de publikrelaterade medlen är intecknade. Vi är många som oroar oss för att den mycket positiva utveckling som svensk film befunnit sig i kommer till ett hastigt slut @ och detta tack vare något som väl får betecknas som en felkalkyl eller en miss i den tekniska utformningen av filmavtalet. Min fråga till ministern blir därför: Avser ministern att vidta några åtgärder för att råda bot på den uppkomna situationen och möjliggöra en fortsatt positiv utveckling av filmen i ?
fr · GP11215 · 2001-11-15 00:00:00 — Fråga 2001/02:215 av () till utbildningsminister om utbildningsplatser på vårdutbildningar Den viktigaste förutsättningen för att garantera en god kvalitet på vård och omsorg för äldre är tillgången på utbildad personal. Enligt en presenterad rapport från "Aktuellt om äldreomsorgen" så behöver kommunerna rekrytera ca 220000 personer inom vård och omsorg fram . När det gäller högskoleutbildad personal så finns det brist på sjuksköterskor, arbetsterapeuter och sjukgymnaster. finns det fler sökande till högskoleutbildningarna än platser. Med nuvarande mönster blir bristen på vårdutbildade ännu större . För att kunna försäkra sig om en god omvårdnad för äldre måste kraftiga satsningar göras på utbildningsområdet. Vilka åtgärder avser utbildningsministern vidta för att utbildningsplatserna ska motsvara behoven av högskoleutbildad personal?
fr · GP11216 · 2001-11-15 00:00:00 — Fråga 2001/02:216 av () till kulturminister om analys av den arkeologiska uppdragsverksamheten I ett skriftligt svar på fråga säger kulturministern att det "genomförs en analys och översyn av formerna för den arkeologiska uppdragsverksamheten. Regeringen avser att återkomma till i dessa frågor vilket anges i budgetpropositionen , avsnittet Kulturmiljö, s.30". I budgetpropositionen finns i motsvarande avsnitt, Kulturmiljö s.30, inga uttalanden om uppdragsarkeologin över huvud taget. När avser kulturministern återkomma till i dessa frågor och i vilken form kommer analysen och översynen att delges ?
fr · GP11217 · 2001-11-15 00:00:00 — Fråga 2001/02:217 av () till justitieminister om genomförande av EG-direktiv om mönsterskydd EG-direktivet om mönsterskydd (98/71/EG) skulle ha varit genomfört av EU:s medlemsstater . Enligt direktivet ska de som söker eller innehar mönsterskydd vara tillförsäkrade rättigheter som delvis går längre än vad den gällande svenska mönsterlagstiftningen medger. EG-direktivet möjliggör en skyddstid upp till . Enligt den svenska mönsterlagen är tiden maximerad till . Dröjsmålet med genomförandet har medfört att ett tillstånd av rättsosäkerhet nu råder. En mönsterrättsinnehavare, vars 15-åriga skyddstid löper ut efter kan komma att behöva vänta på ett domstolsavgörande för att få visshet om huruvida en ytterligare tidsförlängning kan ges, i enlighet med direktivet. kan tvingas att tills vidare tillämpa lagbestämmelser som är i konflikt med EG-rätten. Vilka åtgärder tänker justitieministern vidta för att minimera effekterna av den nu rådande rättsosäkerheten?
fr · GP11218 · 2001-11-15 00:00:00 — Fråga 2001/02:218 av () till näringsminister om Postens kassaservice Enligt uppgift har infört en avgift för att ta emot insättningar av exempelvis butikernas dagskassor. Ett sådant avgiftsuttag har praktiserats även av affärsbankerna. Som kund i banken har man emellertid kunnat förhandla bort avgiften och många mindre bankkontor på landsbygden har aldrig infört någon avgift. För företagare på landsbygden utgör det enda realistiska alternativet som förmedlare av företagens dagskassor till säkrare förvaringsställen än det egna kassaskåpet. När det gäller avgiften för att ta hand om pengarna är emellertid inte , i motsats till bankerna, förhandlingsvillig. Det innebär exempelvis att för en pappersrulle med mynt tar ut en avgift på . Enligt budgetpropositionen fördubblas ersättningen till för att de ska tillhandahålla kassaservice där alternativ saknas. Vad avser näringsministern vidta för åtgärder för att inte ska kunna utnyttja sin monopolställning på landsbygden till att ta ut höga avgifter från företagen?
fr · GP11219 · 2001-11-16 00:00:00 — Fråga 2001/02:219 av () till statsrådet om elöverkänslighet Under har den s.k. (, ) varit föremål för beredning i . En rapport som utsatts för omfattande kritik och som brister väsentligt vad gäller tillgänglig forskning, kunskap och erfarenheter. Erfarenheterna från de elöverkänsliga själva saknas liksom från de experter som arbetar med elsanering. riktar efter flera anmälningar kritik mot rapporten. revisorer har påtalat att man borde insett att trovärdigheten minskar på grund av arbetsgruppens samtida engagemang inom mobiltelefonindustrin. Ändå används rapporten nu såväl av denna industri som av myndigheter som ett argument mot elöverkänslighet och elöverkänsliga människor. Detta innan regeringen har berett ärendet. Effekterna av denna användning blir att elöverkänsliga människors trovärdighet fortsatt urholkas i myndigheters ögon och att deras krav åsidosätts. Det innebär en kränkning av deras universella mänskliga rättigheter som inte borde förekomma i . Vilka åtgärder avser ministern vidta för att motverka effekterna av att används på detta sätt?
fr · GP11220 · 2001-11-16 00:00:00 — Fråga 2001/02:220 av () till socialminister om medicinska insatser i hela landet Det är väl känt att sjukvårdens möjligheter att bota, lindra och åtgärda ökat väsentligt och fortsätter att öka. Utvecklingen innebär även att alltmer kostsamma och avancerade metoder, instrument och läkemedel används. Det blir även vanligare att vissa speciella behandlingar endast uppstår i enstaka fall inom ett område varför behandlingarna oftast koncentreras till en ort eller en klinik. Det är i mycket en positiv utveckling som råder men den ställer också mycket höga krav på vårdens förmåga att prioritera och för ett litet landsting eller klinik innebär det också stora ekonomiska påfrestningar. Ett exempel på detta är som förbrukade stora delar av sin budget på en enda patient. anser att det i förlängningen finns risk att ovanliga sjukdomar och mycket specialiserade och resurskrävande behandlingar inte kommer att erbjudas till alla beroende på att varje enskilt landsting själva måste ha kunskap respektive ekonomiska resurser för detta. Ett yttersta ansvar på nationell nivå kan komma att behövas. Jag vill fråga socialminister : Avser ministern att vidta några åtgärder för att säkerställa att hela befolkningen får tillgång till avancerad vård och behandling mot bakgrund av ovanstående utveckling?
fr · GP11221 · 2001-11-16 00:00:00 — Fråga 2001/02:221 av () till statsrådet om nya diagnoser och sjukförsäkringssystemet Sjukvården möter allt fler patienter med s.k. nya diagnoser. Det handlar bl.a. om människor med elöverkänslighet, kronisk smärta och trötthet. Dessa människor far inte sällan illa i kontakten med sjukvården och på grund av att den traditionella medicinen ännu inte funnit orsakerna till symtomen och därför alltför ofta brister i respekt. Historiskt vet vi att det beror på att vetenskapen ofta saknar diagnostiska instrument vid uppkomsten av "nya" sjukdomar. Exempel på detta är borrelia och fibromyalgi, sjukdomar som bedömdes som psykiska symtom. Människor med "nya diagnoser" blir också ofta styvmoderligt behandlade inom socialförsäkringssystemet, detta trots att socialförsäkringsutskottet rekommenderat att vid vetenskaplig oklar diagnos bör den försäkrade bedömas utifrån den kliniska bilden, dvs. Trots detta får många avslag från med motiveringen att "åkomman var ovetenskaplig" eller att den ej ansetts vara styrkt. Min fråga till ministern är därför följande: Avser ministern att vidta några åtgärder för att säkerställa att människor med s.k. nya diagnoser inte negativt särbehandlas av försäkringskassorna?
fr · GP11222 · 2001-11-16 00:00:00 — Fråga 2001/02:222 av () till finansminister om arbetsgivaravgifterna för kommun och landsting Finansministern har föreslagit att sänka arbetsgivaravgifterna för kommun och landsting . Anledningen skulle vara att detta skulle öka köpkraften, vilket skulle leda till att exempelvis privata vårdföretag skulle få fler uppdrag. Skulle ett sådant förslag läggas kommer konkurrensen mellan privata och offentliga arbetsgivare inom bl.a vårdsektorn att snedvridas och t.o.m. missgynna den pågående utvecklingen av mångfalden inom sjukvården. Avser ministern lägga en proposition om sänkta arbetsgivaravgifter för kommun och landsting?
fr · GP11223 · 2001-11-16 00:00:00 — Fråga 2001/02:223 av () till statsrådet om arbetsskadeersättning finns inte ärendekategorin "ersättning vid arbetsskada" (arbetsskadelivränta) med i mål för ärendens genomströmningstid. var målet för denna typ av ärenden satt , men eftersom målet inte kunde hållas har detta tagits bort, enligt . Det finns således inga mål och inga särskilda föreskrifter när det gäller genomströmningstiden för arbetsskadelivräntor. Det kan inte vara rimligt att enskilda personer ska kunna utsättas för allt längre väntetider. Ett mål som inte kan hållas bör inte utan vidare kunna tas bort. Strävan måste vara att finna möjligheter att hålla de mål som slagits fast. Med hänvisning till det anförda vill jag ställa följande fråga till statsrådet : Vilka åtgärder avser statsrådet vidta för att möjliggöra en rimlig genomströmningstid även för ärenden som rör ersättning vid arbetsskada?
fr · GP11224 · 2001-11-17 00:00:00 — Fråga 2001/02:224 av () till näringsminister om i Korsningen mellan väg och järnväg vid i har varit en besvärlig punkt med långa köbildningar då tågen passerar. Då biltrafiken ökat är nu den mest belastade vägsträckan i kommunen med 19000 fordon . Troligtvis är det få plankorsningar med järnväg i som har en sådan trafikbelastning som den vid . Eftersom korsningen ligger centralt i , och det finns krav på att järnvägen ska vara öppen , krävs onormalt omfattande tillfälliga lösningar. Den strikt ekonomiska samhällsnyttan blir därför låg. Därmed behålls de långa köerna som järnvägen får bära hundhuvudet för en trög trafikapparat. En satsning på planskild korsning vid skulle ta bort det sista järnvägshindret i och komplettera den positiva bild som fått av järnvägen i samband med . Med anledning av ovanstående vill jag ställa följande fråga till näringsministern: Vad avser näringsministern vidta för åtgärder för att underlätta byggandet av planskilda korsningar med järnväg i centrala stadslägen?
fr · GP11225 · 2001-11-16 00:00:00 — Fråga 2001/02:225 av () till socialminister om unga kvinnor och missbruk har det kommit olika larmrapporter om det ökade drogmissbruket. Enligt en genomförd studie av har antalet yngre kvinnor som tvångsomhändertas för narkotikamissbruk ökat markant. har andelen tvångsomhändertagna som är ökat från . Studien visar även att de yngre kvinnorna har tyngre narkotikaproblem än de äldre och att de ofta är blandmissbrukare. har dock även utskrivningen av beroendeframkallande läkemedel ökat . Den största ökningen märks bland unga kvinnor mellan . Vilka åtgärder avser statsrådet vidta med anledning av det ökade antalet unga kvinnor som hamnar i ett beroende av narkotiska preparat eller receptbelagda läkemedel?
fr · GP11226 · 2001-11-16 00:00:00 — Fråga 2001/02:226 av () till miljöminister om laxparasiten Gyrodactylus Infektionen Gyrodactylus salaris, en laxparasit, är nu under debatt eftersom denna laxsjukdom har påträffats i en odling i norra i gränsbygden norra . I det nu aktuella fallet så berörs gränsvattnet . har haft ett hårt saneringsprogram och lagstiftning eftersom Gyrodactylus salaris slagit ut stora delar av norsk vildlax. Det som blir aktuellt och måste anses som oacceptabelt är att det är tredje part, som de facto följer svensk lagstiftning, som är den som blir hårdast utsatt i den kritik och det agerande som kommer från norsk sida. Det är dock svenska myndigheters ansvar att utveckla den lagstiftning som anses vara nödvändig för att både skydda biologisk mångfald och för att följa konventioner som och varit överens om. I är inte Gyrodactylus salaris klassad som anmälningspliktig djursjukdom. Detta kan ses som en fråga som kan hanteras av jordbruksminister , men jag vänder mig till miljöministern då det i slutändan handlar om ett gemensamt ansvar för miljön och den biologiska mångfalden i ett miljömässigt hårt pressat område. Min fråga till miljöminister : Vilka åtgärder avser miljöministern vidta för att otydlig svensk lagstiftning, vad avser Gyrodactylus salaris, förtydligas så att inte enskilda företagare riskerar att bli personligen ansvariga och angripna för något som är myndigheters uppgift och ansvar?
fr · GP11227 · 2001-11-16 00:00:00 — Fråga 2001/02:227 av () till statsrådet om övergrepp mot barn i har givit avsevärda summor i bistånd till . Det har varit en självklar angelägenhet för vårt land att på detta sätt medverka i motståndet mot apartheid och stärka de demokratiskt sinnade krafterna. Svenska folket @ biståndsgivarna @ har emellertid, enligt min uppfattning, all rätt att sätta villkor för denna hjälp. Bistånd och fattigdomsbekämpning måste kopplas till försvar av de mänskliga fri- och rättigheterna, och till stöd för demokratin. Enligt uppgifter i media förtrampar presidenten, , och den sydafrikanska regeringen de mänskliga rättigheterna genom att förtiga den misshandel och de ofattbara kränkningar av barn som förekommer i landet. Enligt uppgift har 31780 barn utsatts för våldtäkt . Dessa ofattbara grymheter förklaras med att de genom att våldta små barn @ även spädbarn @ inbillar sig att de kan befrias från hiv/aids. Presidenten nonchalerar uppenbarligen dessa uppgifter. Jag kräver att biståndsministern och självfallet statsministern omgående @ precis som i fallet med våldet i @ entydigt låter förstå att svenskt bistånd kommer att hållas inne, om man inte vidtar kraftåtgärder för att stoppa våldtäkterna och sprida kunskap om hiv/aids. Mot bakgrund av det anförda vill jag fråga statsrådet : Avser regeringen att vidta sådana åtgärder att svenskt bistånd till fryses om inte dess regering ökar ansträngningarna för att stoppa våldtäkterna?
fr · GP11228 · 2001-11-19 00:00:00 — Fråga 2001/02:228 av () till kulturminister om upphovsrätt En arbetsmarknadskonflikt mellan och Tidningsutgivarna är under uppsegling. Statsmakterna ska inte genom lagstiftning eller på annat sätt lägga sig i pågående arbetsmarknadskonflikter. Enligt min mening finns det dock i ett längre perspektiv anledning pröva om samhällsintresset i denna fråga inte är så stort att regering och riksdag på något sätt bör agera. Jag avser då frågan om journalisternas upphovsrätt samt kontroll över hur texter och bilder används och sprids ska försvagas och tidningsutgivarnas rätt till dessa texter och bilder i motsvarande grad stärkas. En sådan maktförskjutning skulle enligt min mening kunna hota kvaliteten och mångfalden i medierna. Förändringen skulle nämligen befrämja utvecklingen mot en mer storskalig produktion och därmed koncentrationstendenserna @ både när det gäller ägarkoncentration och geografisk koncentration @ inom media. Med anledning av detta vill jag fråga om kulturministern avser ta några initiativ som kan bidra till att säkra upphovsrätten och därmed till att befrämja mångfalden och kvaliteten i svenska medier.
fr · GP11229 · 2001-11-19 00:00:00 — Fråga 2001/02:229 av de () till jordbruksminister om och kalvtransporter Det har framkommit att kalvar som enligt register ska finnas i i verkligheten finns i . Enligt officiella siffror exporteras ca 10000 kalvar från till . Denna siffra kan dock starkt ifrågasättas eftersom inte tycks ha riktig kontroll på var kalvarna befinner sig. Vi vet att mycket unga kalvar, blott , transporteras till för att där födas upp på järnfattig föda. Syftet är att få fram ett särskilt ljust kött. Vilka åtgärder avser jordbruksministern vidta för att register över var svenska kalvar finns ska stämma överens med verkligheten?
fr · GP11230 · 2001-11-19 00:00:00 — Fråga 2001/02:230 av de () till jordbruksminister om transporterna för exporterade kalvar exporterar officiellt drygt 10000 kalvar till . Siffran är dock sannolikt mycket högre, eftersom inte tycks ha någon riktig kontroll över var kalvarna finns. Det rör sig ofta om mycket späda kalvar, blott . Enligt får djurtransporter av detta slag ta maximalt . Jag har uppfattningen att vi inte överhuvudtaget bör exportera småkalvar för uppfödning på järnfattig föda utomlands. Ett minimikrav är dock att de regler som trots allt finns följs fullt ut. Det visar sig nämligen att det inte är ovanligt med transporttider på för dessa blott kalvar. Vilka initiativ avser jordbruksministern ta för att åtminstone säkerställa att för transporttiderna vid kalvtransporter från tillgodoses?
fr · GP11231 · 2001-11-19 00:00:00 — Fråga 2001/02:231 av de () till statsrådet om rättssäkerhet och statsbidrag och är de enda kommuner i landet som ej får del av det riktade statsbidraget till skolan @ "Särskilt statsbidrag för personalförstärkning". Staten bestraffar därmed alla skolbarn och deras familjer i och . Detta sker dessutom trots att ansökningarna från dessa kommuner, enligt de ansökningar som finns att läsa på , är likvärdiga med ansökningarna från andra kommuner i landet. Det är ett allvarligt och rättsstridigt faktum att kommuner som drabbas av bestraffningar i statsbidragshänseende inte har rätt att överklaga beslut rörande ansökningar av den här typen av riktade statsbidrag. Detta är en rättslöshet som saknar motstycke. Det är anmärkningsvärt att en statlig myndighet utan hörbara protester lånar sig till att verkställa partipolitiskt beställda sanktioner. Detta sker ju trots att myndigheten har alla skäl i världen att anta att sanktionen ifråga skadar skolverksamheten och drabbar därmed barnen i de berörda kommunerna. Det är minst lika anmärkningsvärt att regeringen tvingar statliga tjänstemän att verkställa beslut som inte har något annat syfte än att minska resurserna för just den verksamhet de berörda tjänstemännen är till för att befrämja. Avser statsrådet att ta initiativ till att införa minimala rättssäkerhetsgarantier för kommunerna genom att införa rätt att överklaga statliga myndigheters beslut om statsbidrag?