ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · GO111282 · 2001-05-21 00:00:00 — Fråga 2000/01:1282 av () till utrikesminister om dödsstraffet i avrättar fler människor än världens övriga länder tillsammans. Diktaturen har trappat upp antalet avrättningar under hårt. Bara ska 800 människor ha avrättats, ofta med nackskott efter summariska rättegångar. Möjligheterna att överklaga är starkt begränsade och rättsväsendet är, liksom straffmätningen, tydligt politiserade. En avrättads familj krävs efter avrättningen på betalning för kulan som använts för att döda den närstående. kommer signaler om att det demokratiska , som i lika grad är en del av den kinesiska kultursfären, kan vara på väg att avskaffa dödsstraffet. justitieminister öppnade för att diskutera att ersätta dödsstraffet med längre fängelsestraff. Ett avskaffande av dödsstraffet skulle understryka omvandling till en fullvärdig demokrati, med full respekt för mänskliga fri- och rättigheter. skulle avskaffande av dödsstraffet påvisa genomskinligheten i försvar för massbruket av dödsstraff. Det finns inga "särskilda omständigheter" som nödvändiggör eller försvarar dödsstraff i den kinesiska kultursfären. Vad avser utrikesministern göra för att öka det politiska trycket på i syfte att få landet att upphöra med användningen av dödsstraff?
fr · GO111283 · 2001-05-21 00:00:00 — Fråga 2000/01:1283 av () till utrikesminister om politisk dialog mellan och Den taiwanesiske presidenten markerade på ettårsdagen av sitt tillträde i ämbetet att han önskar ett personligt möte med president . Detta möte skulle äga rum under det planerade Apecmötet . Enligt nyhetsrapporteringen skulle samtalen behandla såväl handels- som transportfrågor. Initiativet är lika välkommet som ansvarsfullt, eftersom det bara är genom dialog och direkta samtal som relationerna mellan och kan hanteras på ett konstruktivt sätt. Risken är dock betydande att avvisar mötet, eftersom kommunistledningen vägrar att se som annat än en underordnad utbrytarprovins. Maktspråk och hot kan dock bara bidra till att fjärma och ifrån varandra. Vad avser utrikesministern göra för att förmå att acceptera förslag om direkta samtal mellan de båda presidenterna?
fr · GO111284 · 2001-05-21 00:00:00 — Fråga 2000/01:1284 av () till justitieminister om straffsatser för innehav av kat Bruket av kat har exploderat , det finns uppgifter på att det finns ca 8000 katmissbrukare i . Drogen orsakar, precis som annat drogmissbruk, stora sociala problem. Abdihamir Jama, från , säger om katmissbruket att: "Görs inget är jag rädd att vi står inför en katastrof". Svensk polis har inte prioriterat kampen mot kat, på grund av att det inte handlar om lika stora pengar som vid annan narkotikahandel, samt att straffsatsen inte är lika hög som för andra narkotikabrott. Mot bakgrund av ovanstående vill jag fråga statsrådet följande: Vilka åtgärder avser statsrådet vidta för att skärpa straffsatsen för innehav av kat?
fr · GO111285 · 2001-05-21 00:00:00 — Fråga 2000/01:1285 av () till justitieminister om övervakningen av besöksförbud polisanmäler drygt 20000 kvinnor att de blivit misshandlade av de män de älskar och litar på. Hemmet är inte längre en trygg plats för dessa kvinnor. I många fall @ men långt ifrån i alla @ leder misshandeln till besöksförbud. Dessa besöksförbud överträds dock regelbundet och leder alltså inte till att kvinnorna känner sig säkrare i sina hem. Det är dags att visa att vi prioriterar kvinnors trygghet. Det måste bli enklare att övervaka de män som är belagda med besöksförbud och se till att förbudet blir effektivt. Ett bra sätt är att använda sig av elektronisk fotboja i dessa fall. För att göra systemet med fotboja ännu mer verksamt kan i kvinnans hem installeras ett larm, som utlöses om mannen försöker ta av sig fotbojan. Sådana system finns utprovade . Min fråga till justitieministern är: Vad avser justitieministern vidta för åtgärder för att förbättra övervakningen av besöksförbud?
fr · GO111286 · 2001-05-21 00:00:00 — Fråga 2000/01:1286 av () till justitieminister om resursbristen inom polisen Det är inte konstigt att så få brott upp när antalet brott ökar, som antalet poliser minskar i landet. Det behövs fler poliser ute på gator och torg. Många kvinnor vågar inte gå ut efter mörkrets inbrott. De ändrar sina vanor och lägger om schemat för att slippa vara ute ensamma. De tar hellre taxi än att promenera, och undviker att stanna ute sent. Kvinnors frihet har blivit beskuren. har blivit ett samhälle där människors tillit till rättssamhället eroderar. tenderar våldtäkter och misshandel att öka. Det innebär att det behövs fler poliser särskilt under den tiden. Min fråga till justitieministern är: Vilka åtgärder ämnar justitieministern vidta för att det ska finnas tillräckligt med poliser ?
fr · GO111287 · 2001-05-21 00:00:00 — Fråga 2000/01:1287 av (c) till finansminister om försäljning av mark och fastigheter till Med anledning av försvarsbeslutet lovades i en skrivelse från regeringen att få friköpa militära fastigheter och mark från . I ett särskilt regeringsbeslut förtydligades detta med att det skulle ske på för kommunen gynnsamma affärsmässiga villkor. Det återstår nu knappt till det utlovade övertagandet. har ännu inte kommit fram till en för kommunen rimlig överenskommelse. Jag vill mot denna bakgrund fråga finansministern: Vilka åtgärder avser ministern vidta för att säkerställa att kan överta den f.d. garnisonen och Hovdala övningsfält inom utlovad tid och på för kommunen gynnsamma affärsmässiga villkor?
fr · GO111288 · 2001-05-21 00:00:00 — Fråga 2000/01:1288 av () till statsrådet om bostäder eller orörd mark Vid genomgång av regeringens proposition 2000/01:130, Svenska miljömål @ delmål och åtgärdsstrategier, finns det i avsnittet "God bebyggd miljö" vissa mål som ger upphov till målkonflikter. I detta avsnitt i propositionen står det att ett av målen är att andelen hårdgjord yta inte ska ökas. Å andra sidan lider våra storstadsregioner av en begynnande eller redan stor bostadsbrist. Det byggs helt enkelt inte tillräckligt för att upprätthålla en balans mellan utbud och efterfrågan. påpekar regeringen ofta att byggnationen ska öka, att kommunerna ska ta sitt ansvar. Med denna proposition som grund minskar möjligheten till utbyggnad, eftersom nya bostäder och vägar kräver att man hårdgör nya ytor. Eftersom statsrådet har ett speciellt ansvar för storstadsfrågor och denna målkonflikt blir extra tydlig i våra storstadsregioner vill jag ställa följande fråga: Vilka åtgärder ämnar statsrådet vidta när det gäller att prioritera i målkonflikten mellan fler bostäder och att inte öka den hårdgjorda ytan?
fr · GO111289 · 2001-05-21 00:00:00 — Fråga 2000/01:1289 av () till utrikesminister om EU:s agerande gentemot planer på ett nationellt missilförsvar planer att bygga upp ett nationellt missilförsvar är olyckligt. Det innebär dels att ensidigt behöver säga upp med . Det minskar tilltron till kommande nedrustningsförhandlingar. Målet med det nya missilförsvaret sägs vara att skydda det amerikanska fastlandet och att kunna utkämpa ett krig utan amerikanska offer. Risken är uppenbar att denna kombination utanför tolkas som ett försök att förstärka förmågan att anfalla först. Den tolkningen ter sig inte helt grundlös när starka krafter inom den amerikanska administrationen signalerat att kärnvapen ska kunna användas inte bara som avskräckning mot kärnvapenanfall utan också som avskräckning och motanfall mot biologiska eller kemiska anfall. Oron för ökad amerikansk stridsförmåga riskerar öka rustning i andra länder. Det är därför angeläget att stoppa den upprustning som kan bli konsekvensen av ett amerikanskt missilförsvar. har en unik möjlighet att föra fram ett tydligt europeiskt perspektiv på det amerikanska missilförsvaret. Att så skulle kunna vara fallet understryks av att de tyska och franska utrikesministrarna efterlyst att EU-länderna koordinerar sin dialog med . Med anledning av ovanstående vill jag fråga utrikesministern på vilket sätt avser verka för att EU i samband med mötet med den amerikanske presidenten i för fram de kritiska synpunkter som finns på planeringen av ett amerikanskt missilförsvar.
fr · GO111290 · 2001-05-21 00:00:00 — Fråga 2000/01:1290 av () till miljöminister om sopförbränning och POP Den 22@23 maj i kommer en internationell konvention att undertecknas av ca120 länder. handlar om s.k. POP, svårnedbrytbara organiska miljögifter som ansamlas i näringskedjan. De länder som undertecknar konventionen åtar sig att minska och slutligen eliminera alla utsläpp av POP. Tolv ämnen och ämnesgrupper väljs ut som särskilt prioriterade för eliminering. Däri ingår bl.a. dioxiner, klorfenoler och klorbensener. har uppmärksammats att från många olika källor drabbas av POP-utsläpp. En av dessa källor, där utsläppen dessutom ökar, är Cementas cementfabrik i på . Utsläppen därifrån kommer från en ökad förbränning av sopor, bl.a. farligt avfall från . Cementa självt anger t.o.m. att deras internationella koncern, , har fastslagit en policy att öka användningen av avfall som bränsle. Utsläppsdata visar att utsläpp av både klorerade fenoler och bensener, ämnen som prioriteras särskilt i , har ökat märkbart. För trovärdighet i de internationella förhandlingarna är detta en katastrof. Avser ministern vidta några särskilda åtgärder inför de internationella förhandlingarna om , med anledning av den ovan beskrivna situationen med ökade svenska utsläpp av POP till ?
fr · GO111291 · 2001-05-21 00:00:00 — Fråga 2000/01:1291 av () till justitieminister om säkerheten på landets anstalter Jag har tidigare frågat justitieministern om bristen på platser på landets anstalter. Tidningen har rapporterat om situationen på Hällbyanstalten. inträffade allvarliga incidenter där vårdare utsattes för våld från intagna. "Personalen är orolig för utvecklingen @ och det är en besvärlig situation", säger , vårdare på Hällbyanstalten. "Vi har fått allt fler gäng . En del sysslar med narkotika, andra hotar intagna och några vill kanske bara ställa till med djävulskap i systemet", fortsätter . Denna situation är tyvärr inte unik för svenska anstalter. Mot bakgrund av ovanstående vill jag fråga statsrådet följande: Vilka åtgärder avser statsrådet vidta för att förbättra säkerheten för de anställda på landets anstalter?
fr · GO111292 · 2001-05-23 00:00:00 — Fråga 2000/01:1292 av () till statsrådet om regionförsöken har gjort en utredning om vad försöken med regional självstyrelse i , , och län betytt för landsbygdens utveckling. De bästa erfarenheterna har, inte oväntat, redovisats från län. Erfarenheterna från de olika regionerna skiljer sig således åt. I län ger både kommunföreträdare och länsbygderåd ett gott betyg till regionförbundets sätt att arbeta med landsbygdsfrågorna. I är däremot länsbygderåden och de små och perifera kommunerna mera kritiska och menar att landsbygdsfrågorna kommit mer i skymundan. Mot bakgrund av de problem som gles- och landsbygden redan brottas med är det oroande att de försök som görs med regionparlament tycks innebära en försämring av demokratin för landsbygdens innevånare. Den parlamentariska regionkommittén (PARK) har i sin utvärdering föreslagit att försöken ska utökas och förlängas . utredning pekar på att detta förslag är tveksamt ur demokratisk synpunkt. Vad avser regeringen vidta för åtgärder angående de regionala självstyrelseförsöken med anledning av ?
fr · GO111293 · 2001-05-23 00:00:00 — Fråga 2000/01:1293 av () till jordbruksminister om EU-stöd Det är svårt att på förhand bedöma hur olika EU-stöd till lantbruken slår. I nr3/2001 av , redovisar Lovanggruppen ett exempel som gäller vallodling. Det finns fyra olika former av stöd och därtill kan också läggas olika djurstöd som är knutna till slåttervall. Stöd till flerårig vallodling, /ha och år. (Detta stöd upphör 2002.) Gräsensilagestöd vars storlek är relaterad till arealen. Stöd för vall i ekologisk odling är /ha och år . De som ligger kvar får /ha och år. Slåttervall i miljöstödet Öppet och varierat odlingslandskap erhåller 400, /ha och år beroende på stödområde. Beräkningar visar att man kan få ett ganska bra resultat för vallodling i jämförelse med de täckningsbidrag man får för spannmål. Så bra att det kan utnyttjas även av den passive odlaren som inte vill driva ett aktivt lantbruk. Det går utmärkt att lägga halva arealen i träda och halva i vall med gräsensilagestöd och sedan skänka bort vallskörden till någon som garanterar att minst en ensilageskörd tas . Det i EU-stöd erhållna beloppet torde då bli högre än arrendeprisnivån. Konsekvenserna av detta kan, enligt Lovanggruppen, bli en snabb arrendeprisökning. Min fråga till jordbruksministern är: Avser jordbruksministern att ta initiativ till en ändring av EU-stödet till vallodling?
fr · GO111294 · 2001-05-23 00:00:00 — Fråga 2000/01:1294 av () till miljöminister om skydd för Frågan om ett naturreservat på i har diskuterats alltför länge utan att det har blivit något skydd. Redan före senaste valet skickade ut ett förslag till naturreservat. skrev till miljöministern och bad om ett regeringsbeslut om en samordnad, planering. skrev ministern som svar till SNF att "jag vill dock betona att jag kommer att följa den framtida utvecklingen av ". För överklagade i , , och beslut att inte inrätta ett interimistiskt naturreservat på . i vår återupptog diskussioner med kommunerna om ett skydd för . Men vi vet att sådana överläggningar har en tendens att dra ut . Starka intressen vill exploatera de ännu obebyggda delarna av fältet. Skyddet av naturen och friluftsområdet för tiotusentals invånare i omkringliggande miljonprogramområden står sig då slätt. har t.ex. fortfarande inte svarat på förslag . svarade visserligen att Kymlingeskogen i bör ingå i reservatet. Men har byggande fortsatt på egen sida av gränsen. Och vill bygga en fördelningsstation på den lilla delen av Kymlingeskogen som ligger i den egna kommunen. Så fortsätter området att naggas i kanterna. Mot denna bakgrund vill vi fråga miljöministern: Vad avser miljöministern att göra för att säkerställa att natur- och friluftsvärden snabbt får ett skydd?
fr · GO111295 · 2001-05-23 00:00:00 — Fråga 2000/01:1295 av () till miljöminister om transporter på järnväg Sedan SJ Expressgods privatiserades, , införde de nya entreprenörerna en rad besparingar i serviceutbudet. Det är t.ex. inte möjligt att sända levande djur, med undantag för akvariefisk, som expressgods. Ett inarbetat system med transporter av hundar i bur försvann. Äggproducenter kan inte längre få sina kycklingar levererade per järnväg från där merparten av kläckeriverksamhet och ungdjursuppfödning finns. Jag vänder mig inte mot privatiseringen som sådan, men i detta fall strider den uppenbart mot de miljöpolitiska ambitioner regeringen säger sig ha. Resultatet blev att transporter flyttas från tåg och järnväg till bil. Det är, enligt min mening, uppenbart att när det statliga SJ inte kunde utföra besparingar utan att gå emot miljömålen, privatiserar man delar av verksamheten och låter någon annan utföra jobbet, plocka russinen ur kakan och bortse från miljöaspekten. Min fråga till miljöministern är följande: Kommer miljöministern att ta initiativ till att åtgärder vidtas i syfte att motverka ytterligare överföring av transporter från järnväg till bil på det sätt jag beskrivit?
fr · GO111296 · 2001-05-23 00:00:00 — Fråga 2000/01:1296 av () till miljöminister om ekbeståndet Hoten mot den biologiska mångfalden är många. Ett exempel är eken. Av drygt 1600 inventerade ekar i visar den symtomatiska kronutglesningen en tredubbling . En mycket kraftig ökning av döda träd har kunnat konstateras. Värst drabbade är ekar . Orsakerna till den dystra utvecklingen antas vara ökade luftföroreningar. Ekens betydelse är stor, dels för dess skönhet och dels för den roll den spelar för mångfalden. Minst 1500 djur- och växtarter anses vara beroende av eken. Jag vill därför fråga miljöministern: Kommer miljöministern att vidta särskilda åtgärder för att rädda eken?
fr · GO111297 · 2001-05-23 00:00:00 — Fråga 2000/01:1297 av () till statsrådet om språkundervisningen i gymnasieskolan Intresset för att studera främmande språk på gymnasieskolan är i markant avtagande. Bortsett från engelska, där situationen är bättre, kommer rapporter om att såväl valet av program med främmande språk samt resultatet av dessa studier är oroväckande. För sedan kunde man läsa hur detta oroar en av de statliga avnämarna, tolkskolan vid Försvarsmakten. Skolchefen säger: "Problemet är mångfacetterat. Dels har vi den nya gymnasieskolans betygsskala. Elever med MVG i alla ämnen är generellt sett inte lika skarpa som elever med 5,0 i snitt enligt det gamla systemet, dels uppfattar vi på skolan att utbildning i språkteori, satsanalys, allmän grammatik inte håller tillräcklig kvalitet längre. Även gymnasieskolans pedagogik har förändrats såtillvida att eleverna numera inte alltid är vana att studera intensivt." Av över 200 sökande per ansökningstillfälle antas . Av dessa kuggas . Vilka åtgärder avser statsrådet vidta för att få upp utbildningsnivån i gymnasieskolan till en godtagbar nivå?
fr · GO111298 · 2001-05-23 00:00:00 — Fråga 2000/01:1298 av () till kulturminister om det kyrkliga kulturarvet När kommittén om det kyrkliga kulturarvet och de kyrkliga arkiven lade fram sitt betänkande kunde det konstateras att det fanns ett ackumulerat behov av åtgärder för att konservera och renovera inom den kyrkliga kulturarvssektorn. Kommitténs förslag till finansiering lades i den nedre delen av det intervall inom vilket behovet framräknats befinna sig. Detta var också ett av skälen till att det föreslogs en kontrollstation . Regeringens proposition, som också olyckligtvis antogs av , gav emellertid inte alls det stöd som behövs. Oroande rapporter från olika delar av landet tyder på att de nu ackumulerade behoven är mycket mera omfattande än när kommitténs @ enhälliga @ betänkande presenterades. Vilka åtgärder avser statsrådet vidta för att de under ett årtusende, av svenska folket i sin kyrka, skapade kulturvärdena, och som vi gemensamt har ett ansvar för, inte ska förfaras?
fr · GO111299 · 2001-05-23 00:00:00 — Fråga 2000/01:1299 av () till näringsminister om vindkraftsindustrin lät de tre skåneministrarna, meddela att "skulle bli ett centrum för utvecklingen av vindkraften i ". Vad avser näringsministern vidta för åtgärder för att ska bli ett centrum för utvecklingen av vindkraften i ?
fr · GO111300 · 2001-05-23 00:00:00 — Fråga 2000/01:1300 av () till försvarsminister om anslag till minröjning samarbetade riksdagsledamöter från samtliga partier i syfte att öka satsning på humanitär minröjning. Vi belyste frågan i debattartiklar, genom en hearing i och i gemensamma motioner. Vi konstaterade att regering och riksdag ansåg att frågan om minröjning hade mycket hög prioritet, men att detta inte avspeglades i de resurser som avsattes för ändamålet. Av totalförsvarets utgifter gick bara några promille till minröjningsverksamhet. Enligt vad jag inhämtat har bilden inte förändrats. Satsningen på att förbättra den svenska minröjningskapaciteten är något som regeringen gärna talar om, men som nedprioriteras på grund av budgetproblem. Jag vill fråga försvarsministern: Avser ministern att vidta åtgärder för att öka totalförsvarets sammantagna satsning på minröjningsverksamhet?
fr · GO111301 · 2001-05-23 00:00:00 — Fråga 2000/01:1301 av () till finansminister om åtgärder mot överbud i den ekonomiska politiken När den svenska ekonomin nu under ett flertal år utvecklats starkt väcks naturligtvis legitima krav på att förbättringarna ska synas också i medborgarnas vardag. Därför är det också glädjande att regeringen nu med bibevarad ambitiös statsskuldspolitik kan förbättra såväl hushållens privatekonomi som välfärden. Det finns dock en uppenbar risk att förväntningarna och kraven stiger så snabbt att de leder till nya ekonomiska problem. Lockelsen att lova mycket men att inte presentera fullödig finansiering kan bli stor. När oppositionen presenterade sina budgetalternativ var det ingen hejd på hur stora skattesänkningar som föreslogs. var presentationen av finansieringen ofullständig, ett parti avstod rent av helt från att inför pressen presentera sina besparingsförslag. I den ideala världen klarar de väl insatta medborgarna att genomskåda oppositionens alternativ. I den verkliga världen gör ett ständigt flödande mediebrus det svårt att genomskåda överbud. Därigenom riskerar medborgarna bibringas uppfattningen att det finns ett större utrymme för ekonomiska reformer än vad som verkligen är fallet. I vissa länder har man inrättat ett oberoende institut med uppgift att granska de politiska partiernas budgetförslag. Inom den ekonomiskt ansvarsfulla ramen har de politiska partierna fritt spelrum att formulera sin politik. Utöver ramen informeras medborgarna av institutet om det ekonomiska risktagandet med ett dylikt budgetförslag. Mot bakgrund av ovanstående vill jag fråga finansministern om regeringen är redo att pröva metoder, såsom exempelvis ett institut enligt ovan, för att begränsa risken för överbud inom den ekonomiska politiken.
fr · GO111302 · 2001-05-28 00:00:00 — Fråga 2000/01:1302 av () till statsrådet om statistikunderlag för gymnasiebidraget till friskolor Friskolor på gymnasienivå har rätt till ett schablonbelopp som beräknas utifrån mediankostnaden för gymnasieelever i på motsvarande program. Mediankostnaden bygger på uppgifter från SCB. Underlaget har dock mycket stora brister. Exempel på dessa är: 1.Beräkningsmetoderna skiljer sig åt markant mellan olika kommuner. Så rapporteras t.ex. den årliga lokalkostnaden per gymnasieelev 1998 till i och i . 2.Stora bortfall i rapporteringen, vilket kan resultera i avsevärda skillnader i mediankostnader per elev och år. 3.Eftersläpning i förhållande till bidragsschablonen, vilket ofta torde ge för låga värden. 4.Extra anslag som går till skolor hamnar ofta utanför statistiken. Om man ska ge kommunerna rätt att dra av från schablonbidragen är det nödvändigt att schablonbidragen avspeglar verkligheten bättre. Mot denna bakgrund frågar jag därför skolministern: Vad avser skolministern vidta för åtgärder för att förbättra statistikunderlaget vid inrapporteringen av skolkostnader till ?
fr · GO111303 · 2001-05-28 00:00:00 — Fråga 2000/01:1303 av () till statsrådet om pensionskostnader för friskolor Vid beräkningen av kommunernas bidrag till friskolor ska grunden vara kommunernas verkliga kostnader för motsvarande skolform. Pensionskostnaderna ingår dock inte i underlaget för bidraget till friskolor, som alltså inte får några medel för det. Ändå måste friskolorna stå för kostnaderna för sina pensioner. Om de sociala kostnaderna är högre på grund av detta och lönerna utgör över hälften av budgeten innebär det att bidraget blir lägre än vad det skulle ha varit om hänsyn tagits till pensionskostnaderna. Utöver pensionskostnader är det också vanligt att extra anslag till kommunala skolor utöver skolbudgeten inte redovisas som skolkostnader. Mot denna bakgrund vill jag därför fråga skolministern: Vad avser skolministern göra för att undanröja skillnaderna i beräkningsunderlaget för bidragen till friskolorna vad gäller bl.a. pensionskostnaderna?
fr · GO111304 · 2001-05-29 00:00:00 — Fråga 2000/01:1304 av () till justitieminister om maxistraff på människohandel Justitieministern har under flera tillfällen sagt att han ser handel med kvinnor som en prioriterad fråga under det svenska EU-ordförandeskapet. Regeringen har föreslagit ett lägsta maximistraff för människohandel. Eftersom flera av EU:s justitieministrar ansåg att var för lågt lämnades frågan tillbaka till ländernas respektive EU-ambassadörer för nya förhandlingar. När justitieminister säger sig prioritera frågan men ändå sätter en låg straffsats för den här typen av brott visar det att accepterar att kvinnor säljs över gränserna. Min fråga till justitieministern är: Vilka åtgärder ämnar justitieministern vidta för att tillse att lägsta maximistraffet på människohandel blir högre än ?