ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · GO11492 · 2001-01-02 00:00:00 — Fråga 2000/01:492 av () till socialminister om rättsskydd för demenssjuka De personer som inte själva kan föra sin talan är på ett särskilt sätt beroende av att samhället tillhandahåller en god vård och omsorg. Det måste finnas garantier för att även de som inte efterfrågar eller kräver viss vård behandlas på ett värdigt sätt. Demenssjuka människor är ett bra exempel på detta. Enligt en rapport som gjort visade det sig att många kommuner lämnar demenssjuka inlåsta helt utan personal. Det är anmärkningsvärt men ännu mer anmärkningsvärt är att fått liknande rapporter utan att vidta några åtgärder. De demenssjuka har rätt till en god vård och omsorg men det saknas uppenbarligen ett rättsskydd. Min fråga till socialministern är: Avser regeringen vidta åtgärder för att stärka de demenssjukas rättigheter?
fr · GO11493 · 2001-01-03 00:00:00 — Fråga 2000/01:493 av () till näringsminister om lokalt ansvar för elförsörjningen De omfattande elavbrotten som vi fått uppleva i stora delar av är inte acceptabla. visar i sina svar på en uppseendeväckande nonchalans när man först efter flera dagars svåra problem säger sig sätta in alla resurser. vet vi att i våra kommuner, t.ex. och samt flera av kommunerna i , finns flera bortrationaliserade f.d. Vattenfallanställda som skulle kunnat hjälpa till med sin lokalkännedom och kompetens om de fått. I stället flygs personal från in! Detta, tillsammans med det faktum att mindre bolag klarat snövädret på ett mycket bättre sätt, visar tydligt att inte på allvar intresserar sig för landsbygden och inte tar sitt ansvar för elförsörjningen i hela landet. De mindre bolagen har bättre lokalkännedom och har också arbetat med att bredda elledningsgatorna så att riskerna har minskat. De har också i stor utsträckning lagt jordkablar. Det säger sig stora inte ha råd med. skulle enligt dem då bli för högt. Detta för ett arbete som de mindre bolagen klarar. I den aviserade utredningen är det nödvändigt att på allvar ställa krav på regionalt och lokalt ansvar för elförsörjningen och i det väga in ett mer finmaskigt datanät så att inte fler abonnenter än nödvändigt behöver bli utan el vid avbrott samt eventuell samordning med bredbandsprojekten när det gäller jordkablar. I utredningen måste också telekommunikationen och informationen från elproducenten vägas in. Utredningen måste genomföras snabbt och ge snabba åtgärder. På vilket sätt avser ministern tillse att det lokala ansvaret för elförsörjningen fungerar ?
fr · GO11494 · 2001-01-03 00:00:00 — Fråga 2000/01:494 av () till statsrådet om idrott i skolan Det kommer alltfler larmrapporter om hälsotillståndet hos ungdomar. Resultat från värnpliktsmönstringen liksom andra undersökningar visar på såväl fetma, dålig kondition som ohälsa orsakat av otillräcklig fysisk träning. God kondition kräver ett visst antal timmars regelbunden träning och kan inte jämföras med rena kunskapsmål i t.ex. språk och matematik. Samtliga gymnasieprogram har 100 poängs obligatorisk undervisning i idrott. I de natur- och samhällsvetenskapliga programmen ingick tidigare även en obligatorisk B-kurs i ämnet (som omfattar 50 poäng). Genom att denna togs bort har den obligatoriska tiden mätt i antalet timmar minskat. Enligt en undersökning gjord bland samtliga elever i skolor var av eleverna fullständigt fysiskt inaktiva, om man bortsåg från skolidrotten. Det är inte särskilt sannolikt att dessa elever väljer idrott och hälsa frivilligt; det blir de redan idrottsfrälsta som väljer ämnet. Mot bakgrund av ovanstående vill jag fråga skolministern vilka åtgärder regeringen avser vidta, för att bryta den negativa utvecklingen bland ungdomar vad avser deras fysiska träning .
fr · GO11495 · 2001-01-03 00:00:00 — Fråga 2000/01:495 av () till finansminister om skattereglerna i är på plats men det finns fortfarande mycket att göra för att underlätta samordningen i regionen. Det finns t.ex. många snåriga och svårtolkade skattelagar som kräver experthjhälp för att kunna förstås och tolkas. Speciellt gäller detta gränsdragningsproblem mellan och . I botten ligger också ett dubbelbeskattningsavtal mellan och , som bl.a. medger att man bor och konsumerar sjukvård, utbildning och omsorg i men betalar skatt i . Mot bakgrund av ovanstående vill jag fråga finansministern vilka åtgärder regeringen avser vidta för att förenkla skattelagstiftningen för de människor och företag som verkar i regionen?
fr · GO11496 · 2001-01-03 00:00:00 — Fråga 2000/01:496 av () till finansminister om förmögenhetsskatten Förmögenhetsskatten har flera negativa aspekter. Den minskar incitamenten till sparande. Den diskriminerar svenskt ägande framför utländskt. Den ökar incitamenten för svenskar att spara utomlands. Den fördyrar och försvårar för småföretag att skaffa riskkapital. Den ökar fastighetsskattens skadeverkningar. Den är inte fördelningsmässigt effektiv. Den konfiskerar egendom. Den drabbar arbetande kapital. Vilka åtgärder avser finansministern vidta, mot bakgrund av ovanstående, för att undanröja dessa problem?
fr · GO11497 · 2001-01-03 00:00:00 — Fråga 2000/01:497 av () till finansminister om moms inom kulturområdet Inom kulturområdet finns en mängd olika momsregler. Kulturaktiviteter kan t.ex. vara momsbefriade eller beskattas med 6, 12 eller eller enligt den s.k. vinstmarginalmetoden. Dessutom gäller olika regler om försäljning sker i enskild firma eller i aktie- eller handelsbolagsform. Gränsdragningsproblemen mellan olika typer av kulturaktiviteter påtalas ständigt i olika forum. Vid framtagandet av nya momsregler på kulturområdet förutsågs att momsreglerna skulle kunna komma att vålla gränsdragningsproblem i den praktiska tillämpningen. Det är nu uppenbart att de olika momssatserna orsakar både gränsdragningsproblem och andra svårigheter för företag och utövare inom kulturområdet. Med anledning av ovanstående vill jag fråga finansministern vilka åtgärder statsrådet avser vidta, för att undanröja momsproblematiken inom kulturområdet?
fr · GO11498 · 2001-01-04 00:00:00 — Fråga 2000/01:498 av () till miljöminister om utvecklingsarbete inom FORMAS Vi har fått ett nytt forskningsråd för miljö, areella näringar och samhällsbyggande, FORMAS, med placering inom . Det är bra att det placerats där, men det finns ett par anledningar till oro i sammanhanget. Den oron rör byggforskningens framtid. Den nya organisationen för forskningsfinansiering blir mer grundforskningsinriktad . Sektorsforskningsprincipen tunnas ut och samspelet mellan forskning och näringsliv riskerar att bli sämre då forskarna får majoritet i styrelserna. har, till skillnad från andra länder inom EU samt och , få statliga och privata forskningsinstitut. Eftersom organisationskommittén för det nya forskningsrådet skjutit in sig på F:et i FoU-begreppet, finns det anledning att känna oro för att utveckling och utvecklingsarbete, testning i full skala av tekniker och processer, inte kommer att finansieras av det nya rådet. Detta gäller i allra högsta grad byggforskningen. Det är byggsektorn som hanterar de materialströmmar som har störst betydelse för återvinning, recirkulation och hållbar utveckling. Det är här experimentbyggande och prövning av forskningsresultat kommer in. Den bebyggelseanknutna energiforskningen bör även fortsättningsvis vara en integrerad del av byggforskningen. Med hänvisning till ovanstående vill jag fråga miljöministern: Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att trygga utvecklingsarbetet, självklart vid sidan av forskningen, inom den nya organisationen?
fr · GO11499 · 2001-01-04 00:00:00 — Fråga 2000/01:499 av () till utrikesminister om fallet och agerande Sensationella uppgifter har framkommit om fallet . Skulle det vara sant, att den avböjt ett eller flera erbjudanden om att utväxla kastar det ett helt nytt ljus över fallets hantering från svensk sida. öde, sedan han greps av sovjetisk militär 1945, har varit föremål för debatt . Även om med stor säkerhet är i livet är det av oerhört stort intresse att klarlägga vad som är sant i detta fall. var inte bara en hjälte i humanismens tjänst, han var också svensk UD-tjänsteman. Att underlåta att göra sitt yttersta för att få honom återbördad i säkerhet är ett oförlåtligt svek. En svensk-rysk arbetsgrupp kommer att presentera sina slutsatser om fallet . Enligt uppgifter är en slutsats av gruppens rapport att ytterligare press bör sättas på den att utreda alla fakta i ärendet. Det har också framkommit att gruppen själv fått fram vissa okända fakta. Det är nödvändigt att den agerar efter de uppgifter som presenterats. Jag vill mot bakgrund av det som framkommit fråga utrikesministern: Vilka åtgärder är utrikesministern redo att vidta, dels för att sanningen om öde en gång för alla ska komma fram, dels för att den svenska utrikesledningens hela agerande i detta ärende ska komma fram i ljuset och kunna bedömas?
fr · GO11500 · 2001-01-04 00:00:00 — Fråga 2000/01:500 av () till utrikesminister om falungong Förföljelsen mot falungongutövare i har urartat till ofattbara proportioner. Organisationer för mänskliga rättigheter har rapporterat otaliga fall av död, tortyr, polisbrutalitet, våld mot kvinnor m.m. har minst 109 personer dött, de flesta i häktet eller strax efter frisläppandet, mer än 50000 personer har arresterats, 10000 har skickats till arbetsläger utan rättegång, och 600 har internerats på mentalsjukhus. Nedan är några exempel på fall som tyvärr är typiska i denna förföljelse. begravdes , , professor vid Industri- och Kommersuniversitet, efter sex månaders sängliggande på grund av förlamning efter tortyr. Hennes ryggrad var sönderslagen. Enligt var begravningen hårdbevakad av polisen. Utländska journalister beordrades bort. Fallet , som har rapporterats av , visar att förföljelsen har urartat till en fasansfull jakt på oskyldiga människor. , , arresterades när hon var i för att vädja till regeringen att sluta förfölja falungong. Att vädja till regeringen är hennes rättighet enligt den kinesiska lagen. Hon utsattes för tortyr med bl.a. elektriska boskapsjärn, och tvingades springa barfota i snön. Hon kollapsade utan att återfå medvetandet. Myndigheterna påstod att hon dog av naturliga orsaker. Chens dotter arresterades då hon försökte skaffa en dödsattest från myndigheterna. Hon anklagades för att ha stört samhällsordningen. Vilka initiativ ämnar utrikesministern vidta för att EU ska verka för att den kinesiska regeringen ska sluta förfölja falungongutövare?
fr · GO11501 · 2001-01-04 00:00:00 — Fråga 2000/01:501 av () till utbildningsminister om brandskattningen av Cancerfonden Alla som bedriver forskning vid våra universitet och högskolor måste numera betala ett administrativt påslag på för forskningsanslagens indirekta kostnader samt lokalkostnader. Cancerfonden är unik, som stor finansiär med huvudansvaret för ett viktigt forskningsområde, i att vara helt beroende av allmänhetens gåvor för sitt forskningsstöd. Detta innebär givetvis att allmänheten via medier bevakar att en så stor del som möjligt av beskattade, skänkta medel går direkt till cancerforskning. Det är helt klart att stora OH-kostnader och hyra avskräcker givare. Detta faktum har gjort att ideella cancerforskningsstödjande organisationer i västvärldens länder, med som undantag, inte betalar något omkostnadspåslag alls på sitt projektstöd till universitetsforskare. Dessutom kan man i den absoluta majoriteten av dessa länder göra skatteavdrag för gåvor till cancerforskning. Det är min uppfattning att allmänhetens vilja att ge gåvor till Cancerfonden kommer att minska nu när omkostnadspåslaget har fördubblats. Vilka åtgärder avser utbildningsministern vidta för att befria Cancerfonden från att betala lokal- och administrationskostnader?
fr · GO11502 · 2001-01-04 00:00:00 — Fråga 2000/01:502 av () till justitieminister om ändring av Om skulle införa ett obegränsat ansvar för ägaren till en atomanläggning för skador som orsakas av en olycka, skulle detta vara ett brott mot den s.k. . Regeringen har uttryckt uppfattningen att konventionen bör ändras. Det ekonomiska ansvaret är begränsat till men föreslås av regeringen höjas till . Min fråga till justitieministern är: Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att få till stånd en ändring av ?
fr · GO11503 · 2001-01-04 00:00:00 — Fråga 2000/01:503 av () till försvarsminister om utarmat uran inom EU och Nato Enligt uppgifter i massmedierna har , både i och i Bosnien, använt projektiler med utarmat uran. Utarmat uran används i projektiler för att få en bättre genomslagskraft då det har hög densitet och är billigt. Men vid nedslag bildas radioaktivt stoff som kan av människor och spridas i kroppen. På en fråga av mig, ställd svarade att Natohögkvarteret förnekat att använt dessa ämnen. har inte tidigare bekräftat dessa, men de har bekräftats av Nato. Även under användes dessa projektiler, vilket först förnekades av men senare bekräftats. Många amerikanska och kanadensiska soldater som deltog i uppvisar "Gulfsyndromet", en mängd olika symtom samt allvarliga sjukdomar som leukemi och andra cancerformer. har sex italienska soldater som tjänstgjort på avlidit i leukemi. har uppmanat EU:s hälsovårdsministrar att ta upp de hälsoproblem som drabbat soldater i Kosovo. Svenska soldater och annan svensk personal har varit och kommer att vara aktiva i olika internationella konfliktförebyggande och fredsbevarande verksamheter tillsammans med Nato och löper därmed risk att utsättas för hälsorisker från utarmat uran. Min fråga till är: Vilka åtgärder avser försvarsministern att vidtaga i kontakter med Natohögkvarteret och EU i frågan?
fr · GO11504 · 2001-01-04 00:00:00 — Fråga 2000/01:504 av () till försvarsminister om hälsoundersökningar för svenska soldater i Kosovo Enligt uppgifter i massmedierna har flera länder, bl.a. , och , beslutat att hälsoundersöka sina soldater stationerade i Kosovo. Orsaken är att det framkommit uppgifter, som också bekräftats av Nato, att använt utarmat uran, i projektiler riktade mot pansarfordon och artilleriställningar. Samma ammunition har använts i . Det misstänks att det finns ett samband mellan denna form av ammunition och att många amerikanska och kanadensiska soldater har fått olika former av cancer och andra allvarliga sjukdomar. Beslutet om hälsoundersökningar har tagits efter att sex italienska soldater som tjänstgjort på fått leukemi. De finska soldaterna har redan lämnat blodprov för kontroll av andra gifter men dessa prov ska också analyseras vad gäller radioaktiv strålning. finns 805 svenska soldater i Kosovo. Totalt har 2400 personer tjänstgjort där. Min fråga till är: Avser försvarsministern vidta åtgärder så att våra svenska soldater i Kosovo får genomgå en hälsoundersökning?
fr · GO11505 · 2001-01-04 00:00:00 — Fråga 2000/01:505 av () till utrikesminister om EU-ordförandeskapet och är nu ordförande i och har ett särskilt ansvar för utvidgningen och vad som händer i ansökarländerna, såväl när det gäller dem som kommit långt och dem som finns längst bak i kön. Det sista gäller , ett land där mycket saknas när det gäller demokrati och mänskliga rättigheter. Tyvärr har händelserna i de turkiska fängelserna den senaste månaden flyttat landet ännu längre från medlemskapsförhandlingar. Regeringen har använt allt tänkbart våld mot de hungerstrejkande fångarna och deras anhöriga som vi kunnat se på de krigsliknande bilder som visats och det stora antalet dödsoffer. Undantagstillstånd har införts vilket innebär att informationen från fängelserna i stort sett stoppats. Det är viktigt att omvärlden får kännedom om behandlingen av fångarna och deras hälsoläge. Därför bör en oberoende och opartisk expertdelegation sändas till för att undersöka förhållandena såväl i de gamla fängelserna som i de nya encellsfängelserna. Det handlar också om att förhindra fler dödsfall samt att ge sjukvård till de skadade fångarna. På vilket sätt avser ministern agera för att åstadkomma en opartisk granskning av förhållandena i de turkiska fängelserna, förhindra nya dödsfall samt tillse att skadade fångar får vård?
fr · GO11506 · 2001-01-08 00:00:00 — Fråga 2000/01:506 av () till finansminister om de sociala avgifterna för turistföretagen har tydligen bestämt sig och säger nej till att vi i ska ha lägre sociala avgifter för våra turistföretag. Det här är en viktig fråga för bl.a. där det finns många företag som också avvaktat beslutet och som stoppat investeringarna i avvaktan på ett positivt beslut. tycks det alltså komma ett negativt. Bara i uppskattas de "stoppade investeringarna" till ca . Eftersom gränsar till @ där arbetsgivaravgiften är @ mot 33, så finns ett svårt konkurrensförhållande för den svenska turistnäringen. Dessutom har också många av företagen drabbats av de nya bestämmelserna om att sänkningen av kollektivtrafikmomsen @ som sänktes @ inte skulle omfatta lifttransporter. I statsbudgeten finns tydligen pengar för att kompensera turistföretagen för EU:s beslut. Vilka åtgärder avser statsrådet vidta för att kompensera turistföretagen mot bakgrund av beslut?
fr · GO11507 · 2001-01-08 00:00:00 — Fråga 2000/01:507 av () till finansminister om expertskatt för personaloptioner Regeringen har infört sänkt skatt för utländska experter. Det sägs vara viktigt för vår internationella konkurrenskraft och vara av betydelse när internationella företag väljer land för nyetableringar. Anledningen är att har extremt hög beskattning av arbetsinkomster. I många internationella företag är personaloptioner en del av de medel man konkurrerar med för att locka till sig nyckelpersoner. Eftersom dessa beskattas som inkomst av tjänst är beskattningen av dessa skyhögt över vad som gäller i t.ex. . En person som flyttar ut från måste dessutom skatta av personaloptionerna till den del de intjänats i även om utnyttjande inte har skett. Enligt regeringen är personaloptioner att betrakta som inkomst av tjänst. Med hänvisning till ovanstående vill jag ställa följande fråga: Vilka förslag kommer finansministern att lägga för att utländska experter ska få sänkt skatt även i denna del av inkomsten?
fr · GO11508 · 2001-01-08 00:00:00 — Fråga 2000/01:508 av () till finansminister om expertskatten Enligt uppgifter i medier kommer lagen om nedsättning av skatt för vissa utländska experter att leda till betydligt fler ansökningar än vad regeringen räknade med i propositionen. Detta kommer i sin tur att leda till ökade administrativa kostnader samt till andra finansiella effekter än de som angavs i propositionen . Dessutom kvarstår det faktum att svenska medborgare med motsvarande kompetens inte kan komma i fråga för en skattesänkning. Med de definitioner som anges i propositionen torde det vara rätt många individer som får plats inom den personkrets som regeringen angivit. Vilka åtgärder avser finansministern att vidta för att svenska och utländska medborgare med expertstatus ska få samma beskattning?
fr · GO11509 · 2001-01-08 00:00:00 — Fråga 2000/01:509 av () till finansminister om klassificeringen av vindkraftverk Vindkraftverken befinner sig skattemässigt i blåsväder. Avskrivningsmässigt bedöms de som maskiner. Skattemyndigheter betraktar dem nu som industrifastigheter. En vanlig betraktare ser kraftverket som en maskin på ett fundament. För maskiner betalas inte fastighetsskatt. Vad avser finansministern göra för att bringa klarhet i bedömningen av vindkraftverken skattemässigt?
fr · GO11510 · 2001-01-08 00:00:00 — Fråga 2000/01:510 av () till försvarsminister om Vingåkersverken och regeringens handläggning Vingåkersverken invigdes som en statligt ägd ammunitionsfabrik 1967. Tillverkning av ammunition har ersatts av en motsatt verksamhet: destruktion, demontering och återvinning av ammunition, minor etc. De explosiva ämnen som återvinns används för civila ändamål. Vingåkersverken ingår i , som är ett nordiskt ammunitionsbolag. FMV:s senaste upphandling av destruktion av svenskt militär ammunition gick Vingåkersverken förbi, på grund av den upphandlingsförordning som gäller. Men regeringen har, av , fått i uppdrag att fr.o.m. kunna besluta om en ny förordning som kan ta hänsyn till att destruktion, och kompetens för detta, är en del av svensk försvars- och säkerhetspolitik. En sådan förordning kan vara avgörande för Vingåkersverkens (och ) framtid. Försvarsministern har under en frågestund i gett besked till mig om att underlag för beslut om förordning skulle finnas tillgängligt före helgerna. Trots detta togs ej beslut före nyåret. När avser försvarsministern att framlägga en ny förordningstext för regeringsbeslut?
fr · GO11511 · 2001-01-08 00:00:00 — Fråga 2000/01:511 av () till statsrådet om kommunpolitikernas situation har låtit 2400 kommunalt förtroendevalda runtom i besvara en enkätundersökning, om hur de uppfattar sina uppdrag, redovisas i rapporten @ Om demokrati. Politikerna känner växande misstroende från väljarna. Undersökningar visar att det stämmer med väljarnas uppfattningar. En majoritet av väljarna vill t.o.m. överlåta "viktiga" beslut till expertstyren snarare än till folkstyren. Enkäten visar att två av tre kommunpolitiker tycker att fullmäktige har för lite att säga till om. De förtroendevalda uppfattar att kommunfullmäktige förlorar makt till förmån för kommunstyrelsen och kommunala tjänstemän. Alltfler beslut tas utanför offentlighetens ljus och utan öppen politisk debatt. Dessutom ofta av icke folkvalda! Kommunfullmäktige kommer att uppfattas som överflödigt, en onödig kostnad. Ett talande bevis för detta ges i tidningen , nr35 2000, som anger att antalet fullmäktigemöten minskar, antalet ärenden som behandlas på fullmäktige minskar och antalet ledamöter minskar. Rimligt att anta är att väljarna besvarar fullmäktigeledamöternas ökande vanmakt med ökad misstro. Med anledning av ovanstående vill jag fråga: Hur avser ministern verka för att vända på utvecklingen med en växande skara vanmäktiga kommunpolitiker och ökande misstro mot dem?
fr · GO11512 · 2001-01-09 00:00:00 — Fråga 2000/01:512 av () till statsminister om svensk livsmedelsproduktion Statsministern har i ett flertal intervjuer uttalat sig om sina aversioner mot att äta kött. Det må vara hur som helst med statsministerns matvanor men det anmärkningsvärda är hans svepande omdömen om svensk livsmedelsproduktion. Uttalandet att det finns något i dagens livsmedelsproduktion som väcker obehag och olust, går enligt min mening inte att försvara om man inte specificerar vad som väcker denna olust och detta obehag. Ett noggrant svar är angeläget så att eventuella åtgärder snabbt kan vidtagas framför allt från näringens sida, men också för att miljö- och jordbruksutskott kan överväga initiativ i frågan. Allt i syfte att återskapa förtroendet för svensk livsmedelsproduktion. Jag vill därför fråga vad det är i svensk livsmedelsproduktion som har föranlett ett flertal uttalanden om denna olust mot att äta kött.
fr · GO11513 · 2001-01-09 00:00:00 — Fråga 2000/01:513 av () till socialminister om medlemsländernas beslutsrätt kontra den europeiska sociala modellen I slutsatserna från slår det fast att det finns en europeisk social modell. Något som ifrågasätter. Den europeiska sociala modellen uppges bl.a. kännetecknas av sociala trygghetssystem på hög nivå, vikten av den sociala dialogen och en gemensam värderingsgrund. Vidare sägs den omfatta grundläggande bestämmelser på flera områden, som t.ex. fri rörlighet för arbetstagare. är kritiskt till att dokumentet inte tydligt klargör att den nationella beslutsrätten inom det sociala området begränsar framväxten av en europeisk social modell. Det förblir oklart vilka de gemensamma värderingarna är och om de är beständiga. I och för sig uppger det att den europeiska sociala modellen bygger på mångfalden av de olika medlemsstaternas socialsystem. Men frågan blir då om det över huvud taget finns behov av en europeisk social modell? Jag vill fråga statsrådet: Avser regeringen att verka för ett förtydligande av den nationella beslutsrätten inom det sociala området?