ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
frs · GP12377 · 2001-12-13 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:377 om kristna i har frågat mig vilka åtgärder jag avser vidta med anledning av förföljelser av kristna i . lider av ett flertal våldsamma och svårlösta interna konflikter. Indonesiska myndigheter beräknar att dessa konflikter har givit upphov till ca 1,3 miljoner internflyktingar i landet. Konflikterna är komplexa och mångbottnade. I provinserna och pågår väpnade separatistiska strider. I är konflikten historiskt, kulturellt och ekonomiskt betingad, men de båda sidorna har kommit att definieras genom religionstillhörighet. I dödades ett stort antal inflyttade madureser i en konflikt av främst ekonomisk natur. På centrala har en gammal konflikt åter blossat upp och situationen är nu mycket spänd. Liksom i , definieras de motsatta grupperna av sin religionstillhörighet. har tiotusentals indoneser av olika religionstillhörighet och av olika etniskt och socialt ursprung dött som en direkt konsekvens av dessa konflikter. har enskilt och i samverkan med EU-länderna vid ett flertal tillfällen direkt till regeringen påtalat vår oro för utvecklingen i dessa konflikter, och uppmanat regeringen att vidta åtgärder för att stävja motsättningar och skydda utsatta grupper. Från och EU:s sida betonas konsekvent vikten av humanitära insatser, den rättvisa behandlingen av alla inblandade samt respekten för de mänskliga rättigheterna. Vår ambassadör i kunde så sent som i samtal med utrikesminister framföra just detta budskap. Unionen har också förklarat sig villig att med humanitär hjälp stödja återuppbyggnad och konfliktförebyggande. EU-länderna kommer gemensamt och på lämpligt sätt att ta upp den senaste utvecklingen i och med den indonesiska regeringen. har genom stöd till FN-appeller specifikt bidragit till humanitära insatser i . Vi har också stött insatser för de östtimoresiska flyktingar som fortfarande sitter i läger i västra . Sida stöder genom Svenska Röda korset det indonesiska Röda korset som har ett brett engagemang över hela landet. Sida bereder nu en begäran från FN-systemet om stöd som helt inriktas på landets många internflyktingar.
frs · GP12378 · 2001-12-13 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:378 om palestinier från har frågat mig vad jag avser att göra för att fastställa en kortare tidsgräns för beviljande av uppehållstillstånd för statslösa, såsom palestinier från , när verkställighetshinder föreligger. Reglerna för verkställighet av beslut om avvisning eller utvisning är klara och entydiga. Utlänningslagen understryker att den beslutande myndigheten redan i samband med prövningen av avlägsnandeärendet skall ta hänsyn till eventuella verkställighetshinder. Framkommer det vid denna prövning att ett avlägsnandebeslut inte går att verkställa bör beslut om avvisning eller utvisning inte meddelas. Efter det att ett beslut om avvisning eller utvisning har vunnit laga kraft, har utlänningen möjlighet att lämna in en ny ansökan om uppehållstillstånd. En sådan ansökan kan bifallas om nya uppgifter framkommit som antingen grundar rätt till asyl eller medför att det skulle strida mot humanitetens krav att verkställa beslutet. Vid denna prövning kan hänsyn även tas till verkställighetshinder av permanent karaktär. Ett beslut om avvisning eller utvisning som inte har verkställts från det att beslutet vann laga kraft upphör att gälla. Härefter prövas på nytt möjligheten för en utlänning att få stanna i landet. I ljuset av ovanstående är jag inte beredd att föreslå någon ändring av lagstiftningen.
frs · GP12379 · 2001-12-17 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:379 om väganläggningar har frågat mig vilka åtgärder jag avser vidta för att ändra anläggningslagen. Frågan är ställd mot bakgrund av det förhållandet att enskilda vägar ibland måste läggas i tunnel när en motorväg eller järnväg byggs. Det kan då även finnas behov av att pumpa bort vatten från tunneln. har prövat frågan om en pumpanläggning för dränering av en enskild väg under en motorväg utgör väganordning till den enskilda vägen eller till motorvägen. ansåg att utmärkande för en väganordning är att den är av betydelse för en vägs funktion. från den utgångspunkten var det enligt uppenbart att pumpanläggningen utgjorde väganordning till den enskilda vägen. Utredningen i det aktuella ärendet visade däremot inte att anläggningen var av sådan betydelse för motorvägen att den var att betrakta som väganordning till denna väg. fann därför att pumpanläggningen skulle anses höra till den enskilda vägen. Reglerna innebär sålunda att en pumpanläggning av aktuellt slag kan höra till en enskild väg och därmed omfattas av den enskilda väghållarens ansvar för vägen. Den enskilda väghållaren har därvid rätt till ersättning; enligt vad jag har erfarit brukar respektive i samband med utbyggnaden av en motorväg eller järnväg erbjuda den enskilda väghållaren ett engångsbelopp för pumpanläggningens framtida drift och underhåll. menar att anläggningslagen bör ändras så att anläggningar som krävs på grund av att en större väg dras fram hänförs till den större vägen även om de betjänar en mindre. Lagstiftningen ger utrymme för berörda parter att hitta ändamålsenliga lösningar mot bakgrund av omständigheterna i varje enskilt fall. Någon översyn av anläggningslagen med den inriktning som förordar är inte planerad.
frs · GP12381 · 2001-12-14 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:381 om Exit har frågat mig vad jag avser att göra för att se till att Exit även i fortsättningen ska kunna bedriva sitt betydelsefulla arbete. Jag har besvarat två andra riksdagsfrågor rörande Exit. I det svaret framhöll jag bl.a. följande. En av tillsatt arbetsgrupp har lagt fram ett förslag om stöd till verksamhet för att bistå personer som vill lämna rasistiska och andra liknande grupperingar (avhoppare). I sin rapport skriver arbetsgruppen att Exit har ansökt om finansiering hos kommuner, , och arbetsgruppen Arm i arm @ 4:e initiativet. I rapporten gör arbetsgruppen mot denna bakgrund bedömningen att det finns goda förutsättningar att Exit kan komma igång med verksamhet med planerad inriktning . Jag vill understryka, att regeringen ännu inte tagit ställning till det förslag som arbetsgruppen lagt fram. Regeringen kommer dock att delvis ta ställning till förslaget i samband med att den avgör ansökningar om ekonomiskt stöd för sådan verksamhet . Regeringen kommer senare att ta ställning till arbetsgruppens förslag vad avser stöd . Slutligen vill jag bara framhålla att det är viktigt att stöd till verksamhet för avhoppare lämnas både från centralt och regionalt håll.
frs · GP12382 · 2001-12-17 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:382 om ersättningsmedel för vägskador har frågat statsrådet om hur de drabbade regionerna ska kompenseras för skador på vägnätet i samband med förra årets översvämningar. Det är jag som är ansvarigt statsråd och ska svara på frågan. Flera kommuner i som drabbades av översvämningar har hos regeringen ansökt om ersättning. I ansökningarna finns det kostnadsposter som omfattar kommunala vägar och broar. Ansökningar kommer att beredas inom . När det gäller de statliga väg- och järnvägsnäten tog regeringen direkt, i tilläggsbudgeten , upp frågan om finansiering av återställande av de översvämningsskadade anläggningarna. Redan för anslogs därför för att återställa vägar och för att återställa järnvägar. Därutöver anslogs för återställande av vägar . Regeringen ansåg att resterande del av finansieringen för återställandet fick ske genom omprioriteringar och utnyttjande av respektive anslagskrediter.
frs · GP12383 · 2001-12-12 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:383 om utvärdering av arkitekturåret har frågat mig när och på vilket sätt vi avser att låta utvärdera arkiteturårets resultat. Den officiella delen av avslutades i med drygt 300 deltagare från bl.a. statliga myndigheter, länsstyrelser, kommuner, organisationer och föreningar samt boende i . Arkitekturåret har medfört att intresset för och kunskapen om arkitektur spridits. Många idéer har väckts över hela landet @ givetvis med regionala variationer beroende på intresse och engagemang på just den platsen eller i det länet @ kring frågor som normalt stannar hos arkitekter och andra professionella som arbetar med formgivning, arkitektur och planering. Arkitekturåret kommer att noggrant utvärderas. Enligt ett regeringsbeslut (Ku2000/306/Ka) ska samtliga 44 statliga myndigheter som haft särskilda uppdrag under arkitekturåret redovisa dessa till regeringen . Därtill har länsstyrelserna @ som har det regionala tillsynsansvaret för plan- och byggväsendet i kommunerna @ haft i uppdrag i regleringsbreven för att redogöra för förutsättningarna att främja arkitektonisk kvalitet och utvecklingen av arkitekturpolitiken i länen. Dessutom ska erfarenheterna från tillämpningen av (1987:10) enligt propositionen Framtidsformer (prop. 1997/98:117) redovisas. Statskontoret och ska slutligen ha lämnat var sin redovisning till regeringen. Av denna ska såväl effekterna av de statliga myndigheternas uppdrag preciseras liksom effekterna av allt annat engagemang som ägt rum runt omkring i landet då det också är över 500 andra institutioner, organisationer, föreningar och enskilda som varit inbjudna att delta i .
frs · GP12384 · 2001-12-12 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:384 om maxtaxan för äldre har frågat mig vilka åtgärder jag avser vidta för att den gemensamma finansieringsprincipen ska uppfyllas. har i ett flertal uppföljningar av avgifter inom äldre- och handikappomsorgen funnit att många kommuner tillämpar nuvarande regler och bestämmelser på ett bristfälligt sätt. Det är bl.a. mot den bakgrunden som regeringen har lagt förslag om nya och ändrade avgiftsbestämmelser, förslag som också bifallits av . Regeringen har beräknat det samlade intäktsbortfallet för kommunerna till följd av nya och ändrade bestämmelser till ca . Dessa beräkningar har kontrollerats av . Kompensation till kommunerna för genomförande av beslut utgår enligt finansieringsprincipen, vilket betyder att kommunerna får kompensation för merkostnader som följer av ambitionshöjningar i den nya lagstiftningen i förhållande till nuvarande regler och bestämmelser. Regeringen har beräknat dessa merkostnader till och . Medlen ska enligt beslut tillföras det generella statsbidraget till kommunerna och fördelas enligt principen kronor per invånare. De bestämmelser som reglerar förbehållsbeloppets omfattning och innehåll samt förarbeten till dessa ger kommunerna ett visst begränsat tolkningsutrymme. Det är dock enligt regeringens och Svenska Kommunförbundets mening inte möjligt att tolka dessa regler och bestämmelser på ett sådant sätt att nivån på förbehållsbeloppet skulle kunna understiga nivån för försörjningsstödet enligt socialtjänstlagen. Detta är också förklaringen till att den kompensation som utgår till kommunerna för genomförandet av reformen inte fullt ut motsvarar kommunernas beräknade samlade intäktsbortfall.
frs · GP12385 · 2001-12-12 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:385 om och utbetalningen av ersättningar har frågat mig vilka åtgärder jag avser vidta för att utbetalningarna av EU:s jordbrukstöd inte ska försenas för de gårdar i Norrlandslänen som av valts ut för fältkontroll. har det centrala ansvaret för administrationen av EU-stöden till jordbruket. Det regionala ansvaret ligger på länsstyrelserna som handlägger ansökningar om stöd samt utför kontroller av ett antal gårdar som valts ut av och av respektive länsstyrelse. Länsstyrelserna i har rapporterat att tidsplanerna för fältkontroller i stort sett kan hållas, trots det gångna årets höga arbetsbelastning med nya femårsåtaganden i miljöstödssystemet, dubbla miljöstödsprogram och introduktion av ett nytt IT-system. Årets tidsplaner för utbetalning av stöd innebär att många jordbrukare får utbetalning jämfört med . Detta gäller främst arealersättning och de båda ersättningsformerna för ekologisk odling. För andra stödformer som exempelvis öppet odlingslandskap samt öppet och varierat odlingslandskap i tillämpas samma tidsplan . Trots detta kommer en del jordbrukare att få ersättningarna senare än inom dessa stödformer. I de flesta fall kommer utbetalningar till dessa jordbrukare att göras . har vidtagit vissa åtgärder för att så många jordbrukare som möjligt ska få utbetalning . Bland annat har länsstyrelserna fått möjlighet att skicka in underlaget för utbetalningarna senare än planerat. I undantagsfall kan det vara så att några lantbrukare får vänta på utbetalningarna till , men det rör sig om få fall och beror till stor del på att det i ansökningarna förekommer felaktigheter som måste utredas. Jag ser därför inte att det finns behov att vidta några åtgärder.
frs · GP12386 · 2001-12-13 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:386 om folkmordet i har frågat mig vilka åtgärder jag avser vidta för att säkra finansieringen av rättegången mot de röda khmerernas ledare i rörande brott mot mänskligheten. Inledningsvis vill jag framhålla att jag delar åsikt om det viktiga i att ansvariga ställs inför rätta. Ett steg mot en rättegång har tagits genom att man i stiftat en lag om en brottmålsdomstol för att pröva de brott mot mänskligheten som begicks av ledare för de röda khmererna. Nästa steg i processen är förhandling mellan och FN om ett Memorandum of Understanding som reglerar utestående frågor mellan premiärminister och FN. Bland annat måste parterna komma överens om på vilket sätt rättegången kan göras trovärdig enligt internationella normer. har som bekant varit aktivt och drivande och utnyttjat varje tillfälle att framhålla den vikt vi fäster vid att en rättsprocess verkligen kommer till stånd. FN:s krav på rättssäkerhet i processen måste tillgodoses, vilket skulle göra det möjligt för FN att aktivt medverka vid rättegången. Om förhandlingarna mellan och leder till resultat är jag beredd att inom EU verka för bistånd till ytterligare finansiering av denna viktiga rättegång.
frs · GP12387 · 2001-12-19 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:387 om ombudskostnader för trafikskadade har frågat mig om jag avser att vidta några åtgärder för att garantera att trafikskadade även fortsättningsvis får sina ombudskostnader täckta. Rättshjälp får inte beviljas i en angelägenhet som rör trafikskadeersättning enligt trafikskadelagen (1975:1410) eller som rör skadestånd som ska betalas från en ansvarsförsäkring. Rättshjälp får dock beviljas i en sådan angelägenhet om ett mål eller ärende har inletts vid domstol eller enbart rör annan skada än personskada. En ansvarsförsäkring är ett skydd mot ekonomiska förluster som kan drabba försäkringstagaren på grund av skadeståndsskyldighet. När det finns en ansvarsförsäkring riktas en talan om skadestånd formellt mot skadevållaren/försäkringstagaren, men det är i själva verket försäkringsbolagen som betalar eventuellt skadestånd. Bakgrunden till utformningen av den aktuella bestämmelsen i rättshjälpslagen är att det allmänna inte ska behöva betala kostnader för sådant rättsligt bistånd som slutligen kom försäkringsbolagen till godo. Det rör sig ju om tvister där det är försäkringsbolagen som egentligen berörs, och inte de formella parterna i förhandlingen eller tvisten. Bestämmelsen har utformats med beaktande av de försäkringsvillkor som normalt gäller. påstår i sin fråga att vissa försäkringsbolag nu har ändrat sin policy och kräver att det ska vara komplicerade ärenden för att ombudskostnader ska täckas. har gjort en utvärdering av den nya rättshjälpslagen (1996:1619). Resultatet har redovisats i rapporten av rättshjälpslagen @ redovisning av regeringsuppdraget (2001:6). Rapporten har remitterats och remisstiden går ut . Frågan om ombudskostnader för trafikskadade har inte behandlats särskilt i . Om det visar sig att det förhåller sig på det sätt som har påstått är det min avsikt att titta på även denna fråga i samband med det fortsatta arbetet med rapporten och vid beredningen av remissutfallet.
frs · GP12388 · 2001-12-20 00:00:00 — Svar på frågorna 2001/02:388 om behandling av kristna, 407 om religionsfrihet i och 420 om kristna i har frågat mig på vilket sätt jag avser verka för att förmå turkiska staten att upphöra med övergrepp mot icke-muslimer, så att alla invånare oavsett trosinriktning kan utöva sin religion utan att utsättas för myndighetstrakasserier. har frågat mig om jag avser ta något initiativ för att förmå att upphöra med sina förföljelser mot religiöst oliktänkande och i stället inrikta sig på att uppfylla de demokratiska rättigheter som anges i Köpenhamnskriterierna. har frågat mig vilka åtgärder jag avser vidta för att få att upphöra med förföljelser av kristna i landet. Jag delar , och oro över situationen för de mänskliga rättigheterna i i allmänhet och intoleransen gentemot landets etniska och religiösa minoriteter i synnerhet. har års Europarådskonvention om skydd för de mänskliga rättigheterna och grundläggande friheterna åtagit sig att garantera religionsfriheten i . Man har dessutom undertecknat, om än inte ratificerat, FN:s konvention om medborgerliga och politiska rättigheter. finns begränsningar mot religionsutövningen i @ något som i hög grad gäller protestantiskt kristna. Det är oacceptabelt att myndighetsingripanden på grund av religionsutövning förekommer. Frågan har tagits upp av det lokala EU-ordförandeskapet med turkiska myndigheter. kommer både bilateralt och inom EU att fortsatt verka för att ord och handling stämmer överens. Alla människor, även de som tillhör minoriteter, ska ha möjlighet att fritt utöva sin religion. I om från noteras att det glädjande nog finns vissa tecken på ökad tolerans gentemot icke-muslimska religiösa samfund. T.ex. har turkiska myndigheter gett sitt stöd till vissa ekumeniska evenemang och genom ett presidentdekret tillåtit syrisk-ortodoxa turkiska medborgare som emigrerat att återvända till sina gamla boplatser. Vid en EU-resa konstaterades att syrianska präster kunde verka relativt fritt i dessa områden. De turkiska myndigheterna har gett tillstånd till öppnande av en protestantisk kyrka i . Man har vidare gett en utländsk präst från uppehålls- och arbetstillstånd i församlingen. I EU:s partnerskapsdokument, där det fastslås vilka prioriteringar den turkiska regeringen bör göra för att uppfylla Köpenhamnskriterierna, utgör religionsfrihet ett viktigt krav. Andra prioriteringar rör bl.a. ekonomisk och social utveckling, ratificering av , kulturella rättigheter och respekt för minoriteter. driver inom EU linjen att ska uppfylla alla krav som finns i EU:s partnerskapsdokument. Centret för turkiskt-svenskt samarbete vid generalkonsulatet i har skapats för att kunna stödja EU-anpassning. Regeringen kommer fortsatt, såväl inom EU som vid bilaterala kontakter och genom direkt stöd till organisationer som arbetar för mänskliga rättigheter, att verka för att ska vidta kraftfulla åtgärder för att förbättra religionsfriheten i enlighet med internationella åtaganden.
frs · GP12390 · 2001-12-19 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:390 om Norrbottensteatern har frågat mig vad regeringen avser att göra för att se till att Norrbottensteaterns ekonomiska villkor förbättras. Det statliga bidraget till regional kulturverksamhet är förenat med villkor om ekonomisk motprestation från huvudmännens sida. När 1996 beslutade om ett reformerat system för stöd till regional kulturverksamhet (prop. 1996/97:3, bet. 1996/97:KrU1, rskr. 129) underströk man att utgångspunkten bör vara att huvudmännens ekonomiska motprestation ligger kvar på oförändrad nivå för att statligt bidrag av samma omfattning som tidigare ska erhållas. På lång sikt gynnar en sådan bidragskonstruktion utvecklingen av en regional infrastruktur på kulturområdet. Stiftelsen är en regional kulturinstitution vars huvudmän är och kommun. En av huvudmännen, nämligen , har valt att sänka nivån på sitt bidrag till teatern . I enlighet med gällande villkor har då , som bidragsansvarig statlig myndighet, ingen annan möjlighet än att i motsvarande mån sänka det statliga verksamhetsbidraget. betonar dock i ett pressmeddelande att om höjer sitt bidrag till teatern igen är självfallet berett att på motsvarande sätt höja det statliga stödet. När det gäller Norrbottensteaterns akuta problem har jag även erfarit att , i dialog med teatern, arbetar på att hitta en temporär lösning som innebär att staten stöder teatern ekonomiskt på annat sätt än via verksamhetsbidraget.
frs · GP12391 · 2001-12-19 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:391 om mat och hälsa har frågat mig vilket syftet är med att dela ut de totalt som anslagits till åtgärder inom livsmedelsområdet. Anslaget 43:16 (tidigare F6) Åtgärder inom livsmedelsområdet har beslutats av . Målsättningen med de anslagna medlen är att stärka konsumenternas ställning och öka konkurrenskraften inom livsmedelssektorn. Detta ska bl.a. ske genom åtgärder i livsmedelskedjans alla led som syftar till att bevara och vidareutveckla en ekologiskt, ekonomiskt och socialt hållbar livsmedelssektor. Syftet är vidare att öka konsumenternas kunskaper, så att de med utgångspunkt från innehåll, kvalitet och pris kan göra ett medvetet val av livsmedel. Det är också viktigt att tydliggöra måltidens betydelse. Barn och ungdomar är en viktig grupp i samhället, inte minst som påverkare av sina föräldrar, därför är det en prioriterad grupp även avseende bidrag från anslaget 43:16 Åtgärder inom livsmedelområdet. Exempel på organisationer som beviljats bidrag som riktar sig till ungdomar är Frukt- och gröntfrämjandet, och Hushållningssällskapen. Bidrag beviljas i huvudsak till ideella föreningar och liknande organisationer. Projekt som är av pilotkaraktär prioriteras, detta kan t.ex. avse nya arbetssätt eller projekt riktade mot nya målgrupper. Däremot är det alltså inte avsikten att bidrag ska utgå för att upprätthålla en verksamhet över .
frs · GP12392 · 2001-12-19 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:392 om bekämpningsmedelsanvändningen har frågat mig om jag avser ta initiativ till ett nytt program liknande det danska för att minska användningen av bekämpningsmedel i . har haft olika handlingsprogram för att minska hälso- och miljöriskerna vid användning av bekämpningsmedel i jordbruket och i trädgårdsnäringen. Det nu gällande programmet avser perioden 1996@2001 och bygger på ett förslag som utarbetats av i samråd med Kemikalieinspektionen. Programmet innehåller en rad olika åtgärder som utöver gällande lagstiftning och tillsyn rörande registrering och spridning omfattar olika former av ekonomiska styrmedel och bidrag, försöks- och utvecklingsverksamhet samt informations- och rådgivningsinsatser. Det övergripande målet när det gäller bekämpningsmedel är att minska riskerna för miljö och hälsa vid användningen av dessa medel i jordbruket och i trädgårdsnäringen. minskade användningen av bekämpningsmedel. har användningen av bekämpningsmedel i jordbruket emellertid ökat mätt som aktiv substans. Regeringen uppdrog åt och Kemikalieinspektionen att i samråd med , och Arbetarskyddsstyrelsen lämna förslag till ett nytt handlingsprogram för perioden 2002@2006. En viktig del i detta arbete är att analysera de förändringar i användningen som har ägt rum och att på grundval av en sådan analys lämna förslag till ytterligare åtgärder. Vidare nämns i uppdraget vikten av att undersökningar av bekämpningsmedelsanvändningen genomförs. Uppdraget ska redovisas till regeringen . Jag vill också i detta sammanhang erinra om den pågående översynen av miljöskatterna på bekämpningsmedel och handelsgödsel. I uppdraget ingår att utvärdera effekterna av skatterna på användningen av dessa kemikalier samt att bedöma behovet av förändringar av styrmedel för att uppnå gällande miljömål. Förhållanden och erfarenheter från andra länder, däribland , ska studeras.