ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
frs · GO121182 · 2001-05-16 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:1182 om alkoholskatten har frågat mig vad jag avser att vidta för åtgärder för att i likhet med den danska regeringen föreslå sänkta alkoholskatter för att motverka att alltmer av alkoholdryckerna köps i länder med lägre skattesatser. På frågor i samma ärende från har jag och svarat att höjda införselkvoter kommer, om åtgärder inte vidtas, att medföra att gränshandeln med alkohol successivt kommer att öka och att den illegala handeln och försäljningen av alkohol också troligen kommer att öka. Regeringen följer därför utvecklingen noga. Bl.a. har och drogforskning (SoRAD) i uppdrag att ta fram statistik över konsumtions- och försäljningsutvecklingen. Statistiken ska även inkludera det s.k. mörkertalet. Mot bl.a. denna bakgrund uttalade regeringen i den alkoholpolitiska propositionen att den avser att senare till återkomma till frågan om de skattejusteringar som behövs på alkoholområdet. En eventuell skattesänkning i får liksom andra förändringar i vårt närområde tas med i bedömningen av behovet av skattejusteringar. Regeringens uppfattning i denna fråga är fortfarande densamma som angivits i mina tidigare svar och jag har därför nu inget ytterligare att tillägga.
frs · GO121183 · 2001-05-15 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:1183 om skatteutjämningssystemet har frågat finansministern om vilka åtgärder han avser vidta för att de boende i läns landsting ej längre ska missgynnas av det kommunala utjämningssystemet. Arbetet är inom regeringen så fördelat att det är jag som ska besvara frågan. Som jag har framhållit måste helheten beaktas när det kommunala utjämningssystemet diskuteras. Det innebär att även det generella statsbidraget, som utgår till samtliga kommuner och landsting, måste inkluderas när effekterna av statsbidrags- och utjämningssystemet analyseras. Till detta kommer även särskilda införanderegler, som innebär att de ekonomiska effekterna av regeländringarna slår igenom successivt. Huvudsyftet med statsbidrags- och utjämningssystemet är att skapa likvärdiga ekonomiska förutsättningar för kommuner och landsting. Det innebär att alla kommuner och landsting efter utjämning ska kunna tillhandahålla sina medborgare en verksamhet av genomsnittlig omfattning och kvalitet, oavsett skattekraft och skilda strukturella förhållanden. Därmed kan även den kommunala självstyrelsen ges ett reellt innehåll. Utan en långtgående utjämning skulle detta inte vara möjligt. Endast ett fåtal kommuner kan betraktas som "nettobetalare". Det är kommuner med en mycket hög skattekraft som därigenom har kunnat hålla en lägre skatt, i vissa fall t.o.m. en betydligt lägre skatt, än genomsnittskommunen. läns landsting erhåller 2001 i generellt statsbidrag samt i form av s.k. införandetillägg, vilket är mer än vad betalar i utjämningsavgift. Om utjämningsavgiften beaktas erhåller netto i statsbidrag . Så länge nettot är positivt är det fel att påstå att invånarna i betalar till andra landsting. Det finns därför inte skäl att genomföra förändringar i utjämningssystemet i den riktning förespråkar.
frs · GO121184 · 2001-05-16 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:1184 om förmögenhetsskatt på boende och taxeringsvärdet Per har frågat mig om jag avser att slopa förmögenhetsskatten på boendet och frysa taxeringsvärdena på samma nivå som . har som bekant, i enlighet med regeringens förslag i budgetpropositionen , beslutat om sänkningar av fastighetsskatten samt höjning av fribeloppet i förmögenhetsbeskattningen fr.o.m. . Syftet med dessa åtgärder är bl.a. att begränsa effekten av återgången till det årliga omräkningsförfarandet i fastighetstaxeringen. har dessutom presenterat en promemoria med förslag till en begränsningsregel för fastighetsskatten. Förslaget innebär att fastighetsskatten @ med vissa inskränkningar och under vissa förutsättningar @ inte ska överstiga av ett hushålls sammanlagda inkomster. Promemorian har remissbehandlats och förslaget bereds inom . Regeringen har således redan vidtagit vissa åtgärder för att begränsa effekterna av de höjda taxeringsvärdena. Det finns därför inga planer på att frysa taxeringsvärdena nivå eller slopa förmögenhetsskatten på boendet. har föreslagit att det årliga omräkningsförfarandet ska avskaffas och att det i stället ska ske en allmän fastighetstaxering och en förenklad fastighetstaxering efter den allmänna fastighetstaxeringen (SOU 2000:10). Förslaget bereds inom .
frs · GO121185 · 2001-05-16 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:1185 om beskattning av låginkomsttagare har frågat statsminister vilka åtgärder han avser att vidta för att sänka skattebördan för lågavlönade. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på denna fråga. Skatternas främsta syfte är att finansiera de gemensamma utgifterna. Starka offentliga finanser är ett grundläggande villkor för en uthållig välfärd. Det fördelningspolitiska syftet är dock viktigt. De mest utsatta grupperna har tidigare kompenserats bl.a. genom en höjning av ersättningsnivåer inom socialförsäkringssystemet till . genomförs också en bred familjepolitisk reform i syfte att förbättra för barnen och barnfamiljernas situation och förbättra möjligheten att kombinera barn och förvärvsarbete. I reformen ingår maxtaxa inom barnomsorgen, höjda barnbidrag, förlängd föräldraförsäkring, rätt till barnomsorg för barn till arbetssökande samt ett återinförande av kontaktdagarna i den tillfälliga föräldrapenningen. Därtill kommer den pågående kompensationen för egenavgifterna som särskilt kommer låg- och medelinkomsttagare till godo. I detta avseende är reformen särskilt betydelsefull för deltidsarbetande och kvinnor. Det pågår således ett omfattande reformarbete inom både familjepolitiken och på skatteområdet vilket kommer lågavlönade till godo.
frs · GO121186 · 2001-05-17 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:1186 om medel för lokalt utvecklingsarbete i frågar om kan räkna med att få teckna lokalt utvecklingsavtal med regeringen i enlighet med storstadspropositionen. Alla de sju kommuner som nämns i storstadspropositionen har tecknat avtal med regeringen. Regeringen har fått en skrivelse från kommun med begäran om att få förhandla fram ett lokalt utvecklingsavtal i enlighet med storstadspropositionen. , som på regeringens uppdrag bereder besluten om de storstadspolitiska medlen, konstaterar att avtalen också har reviderats med flera av kommunerna. En diskussion om användningen av reserverade medel har förts i . I denna diskussion har vikten av koncentration och fokusering kraftigt understrukits. Den storstadspolitiska propositionen är tillkommen för att utveckla förhållandena i storstäderna. De lokala utvecklingsavtalen, vilka storstadsmedlen är avsedda att medfinansiera, ska rikta sig till de mest utsatta bostadsområdena i storstadsregionerna. Avsteg från denna inriktning är formellt möjliga att göra eftersom propositionen anger att "en mindre del av dessa medel kan gå till bostadsområden utanför storstadsregionerna" samt konstaterar att de fyra s.k. referenskommunerna, till vilka hör, bör få stöd för att slutföra projekten. Skälet är bl.a. att referenskommunerna finansierats via de s.k. Blommanpengarna och storstadspropositionen anger att arbetet ska integreras i storstadsarbetet och därefter klinga av som självständig satsning. Storstadsmedlen kan komma att tunnas ut i sådan grad att de ingångna avtalen riskeras, om alltför många kommuner utanför kretsen beviljas medel. Redan under arbetet med de s.k. Blommanpengarna utgjordes kommunkön av ett 30-tal kommuner. Om storstadsmedlen skulle fördelas på flera kommuner skulle delegationens ambitioner om fokusering och koncentration äventyras, liksom ambitionerna om att komma bort från ett kortsiktigt projektbidragstänkande till förmån för mer långsiktiga insatser. Regeringen instämmer i bedömning och har därför avslagit framställan från kommun.
frs · GO121187 · 2001-05-17 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:1187 om lokalt utvecklingsavtal för integrationsbefrämjande åtgärder frågar om jag tänker medverka till att särskilda medel för integrationsfrämjande åtgärder tilldelas eller om kommunen kan få teckna ett lokalt utvecklingsavtal enligt storstadspropositionen. Alla de sju kommuner som nämns i storstadspropositionen har redan tecknat avtal med regeringen. Från olika håll kommer förfrågningar till regeringen om att ytterligare kommuner bör få förhandla fram ett lokalt utvecklingsavtal i enlighet med storstadspropositionen, alternativt få pengar till integrationsarbete. , som på regeringens uppdrag bereder besluten om de storstadspolitiska medlen, konstaterar att avtalen också har reviderats med flera av kommunerna. En diskussion om användningen av reserverade medel har förts i . I denna diskussion har vikten av koncentration och fokusering kraftigt understrukits. Den storstadspolitiska propositionen är tillkommen för att utveckla förhållandena i storstäderna. De lokala utvecklingsavtalen, vilka storstadsmedlen är avsedda att medfinansiera, ska rikta sig till de mest utsatta bostadsområdena i storstadsregionerna. Avsteg från denna inriktning är formellt möjliga att göra eftersom propositionen anger att "en mindre del av dessa medel kan gå till bostadsområden utanför storstadsregionerna" samt konstaterar att de fyra s.k. referenskommunerna bör få stöd för att slutföra projekt. Storstadsmedlen kan komma att tunnas ut i sådan grad att de ingångna avtalen riskeras, om alltför många kommuner utanför kretsen beviljas medel. Redan under arbetet med de s.k. Blommanpengarna utgjordes kommunkön av ett 30-tal kommuner. Om storstadsmedlen skulle fördelas på flera kommuner skulle delegationens ambitioner om fokusering och koncentration äventyras, liksom ambitionerna om att komma bort från ett kortsiktigt projektbidragstänkande till förmån för mer långsiktiga insatser. När det gäller insatser som ska främja en långsiktigt hållbar integration för nyanlända flyktingar har kommunerna ett samordnande ansvar och staten ersätter kommunerna för detta genom den schablonersättning som utbetalas per mottagen flykting. Detta utgör grunden för det integrationsbefrämjande arbetet för varje enskild kommun som tar emot flyktingar och bör användas så effektivt som möjligt. framåt finns det möjlighet att söka projektmedel för integrationsinsatser ur . För kommuner med goda idéer kan detta vara en möjlighet att öka resurserna för integrationsbefrämjande åtgärder. Alldeles har , , , och träffat en överenskommelse om utvecklad och förbättrad samverkan mellan myndigheterna och kommunerna för att öka sysselsättningen för invandrare och för att förbättra introduktionen för nyanlända flyktingar. har påbörjat en dialog med de kommuner som tagit emot flest flyktingar om hur åtgärder för detta kan och bör utvecklas. Jag har stor förståelse för de problem som beskrivs i frågan. Regeringens generella politik syftar också till att lösa dessa frågor i samarbete med kommunerna. Jag delar dock bedömning och har därför inte för avsikt att medverka till att medel för storstadspolitiken tilldelas .
frs · GO121188 · 2001-05-17 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:1188 om mot rasism har frågat mig hur jag avser utse den svenska officiella delegationen och möjliggöra deltagande från de svenska frivilligorganisationerna såväl finansiellt som personellt. Inledningsvis vill jag hålla med om att aktiva insatser från folkrörelser och frivilligorganisationer av olika slag är oumbärliga i arbetet mot rasism, främlingsfientlighet, homofobi och diskriminering. Åtgärder bör självfallet vidtas för att underlätta detta arbete. Ett stort antal sådana åtgärder presenteras i regeringens skrivelse En nationell handlingsplan mot rasism, främlingsfientlighet, homofobi och diskriminering (skr. 2000/01:59). I samband med FN:s beslut om en världskonferens mot rasism inrättades inom en interdepartemental arbetsgrupp. Huvud- och samordningsansvar har legat på (). har flera möten hållits med ett stort antal frivillig- och intresseorganisationer för att informera om förberedelseprocessen. Förberedelsearbetet inom FN har av olika skäl gått trögt. Arbetet hitintills har i stor utsträckning rört olika procedurfrågor och förhandlingar om konkreta frågor som kan leda till en deklaration och ett handlingsprogram inleds först . I förberedelserna inför världskonferensen har även ingått regionala konferenser mot rasism. Den europeiska regionala konferensen ägde rum i . I den svenska delegationen ingick bl.a. fyra representanter för frivilligorganisationer. första fråga gäller sammansättningen av den svenska regeringsdelegationen till världskonferensen i , den 31 augusti@7 september. Regeringen har ännu inte fattat beslut om detta. Vad gäller frågan om finansiellt stöd till organisationer för att delta i konferensen och i det förberedande mötet som ska äga rum i är det självfallet angeläget att hitta vägar för att göra det möjligt för några att delta och bidra till processen. Detta har varit föremål för diskussion inom . Diskussionerna har utmynnat i att ekonomiskt stöd kan beviljas till några organisationer för att delta i förberedelsemötet i och/eller konferensen i . Information om möjligheten att ansöka medel har, via , gått ut till ett stort antal organisationer. och UD har också i sina kontakter med svenska organisationer uppmanat dessa att ansöka om ackreditering för att delta i världskonferensen. För organisationer som inte har s.k. konsultativ status i FN/Ecosoc är detta en förutsättning för att över huvud taget få delta i själva konferensen. Jag har med tillfredsställelse noterat att några organisationer ansökt om ackreditering för den fortsatta processen samt att ett antal organisationer har ansökt om ekonomiskt bidrag från regeringen. Ett par organisationer har redan fått positiva besked om medel för att delta i förberedelsemötet i under förutsättning att de har eller får ackreditering till världskonferensen. Besked om medel för att få delta i konferensen i kommer att ges till de ansökande organisationerna.
frs · GO121189 · 2001-05-16 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:1189 om funktionshindrades rätt till utbildning har frågat mig om jag avser att vidta några åtgärder för att ge funktionshindrade ökade möjligheter att få sina rättigheter tillgodosedda. I handikappombudsmannens rapport står följande: I för att tillförsäkra människor med funktionshinder delaktighet och jämlikhet fastslås att staterna ska erkänna principen om lika möjligheter till utbildning för barn och vuxna med funktionshinder. Målet är att all undervisning ska vara integrerad med den ordinarie undervisningen (regel 6 i ). De svenska handikappolitiska målen om full delaktighet och jämlikhet överensstämmer med . Dessa mål ingår också i den värdegrund som skolan ska förmedla. I Statens skolverks tillsyn prövas kvaliteten i verksamhet på så sätt att det granskas om huvudmannen når upp till den kvalitet som anges i författningarna. Den närmare utformningen av verksamheten är dock, i linje med ansvarsfördelningen på skolområdet, upp till huvudmannen själv att bestämma. Jag anser att frågan är mycket angelägen. Därför har jag gett i uppdrag att se över lagstiftningen i syfte att förbättra elevernas rättssäkerhet. Det är viktigt att elevernas rätt till stöd stärks. Kommittén ska också utreda om statens sanktionsmöjligheter behöver stärkas.
frs · GO121190 · 2001-05-17 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:1190 om besparingar inom hemvärnet har frågat mig om jag avser vidtaga åtgärder för att förhindra besparingar inom hemvärnet. Som nämner i sin fråga befinner Försvarsmakten sig i ett ekonomiskt mycket bekymmersamt läge. Det har därför blivit nödvändigt för myndigheten att vidta åtgärder för att inte överskrida tilldelade anslagsmedel. Försvarsmakten har därför bl.a. beslutat att reducera förbandsverksamheten under innevarande år. Dessa besparingar drabbar alla förband, skolor och centrum. Även militärdistrikten har fått en minskad budget vilket bl.a. påverkar hemvärnets verksamhet såsom övningar, kurser m.m. Jag vill dock påpeka att de närtida besparingarna endast berör hemvärnets övnings- och utbildningsverksamhet . Den pågående utvecklingen till modernare hemvärnsförband med bl.a. fordon och sambandsutrustning fortsätter. Det är min bestämda uppfattning att de frivilliga försvarsorganisationerna och hemvärnet även kommer att ha viktiga och betydelsefulla uppgifter. Jag är övertygad om att hemvärnet har en fortsatt viktig roll inom ramen för det svenska försvaret. Därför kommer jag att genom mina medarbetare hålla mig informerad om vad Försvarsmakten vidtar för åtgärder.
frs · GO121191 · 2001-05-17 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:1191 om gemensam migrations- och asylpolitik inom EU har frågat mig vad jag ämnar vidta för åtgärder för att förhindra att någon utvisas på grunder som sedan kan visa sig stå i motsats till förslag som kommer att antas av samt kan tänkas läggas av . Såsom jag har förstått fråga gäller den hur utlänningsmyndigheterna i de beslut de nu fattar ska ta hänsyn dels till EU-direktiv som ännu inte har trätt i kraft, dels till kommande förslag. Det är naturligtvis inte min uppgift att kommentera hur myndigheterna ska agera i enskilda fall. Jag vill dock ändå lämna ett generellt svar. Myndigheterna (och regeringen) har att utgå från gällande lagstiftning och praxis. Vad gäller förslaget till direktiv om tillfälligt skydd vid massiv tillströmning av fördrivna personer förhandlas detta fortfarande. Målet är att politisk överenskommelse ska kunna nås vid ministerrådsmötet nu . Därefter ska förslaget antas formellt av rådet. Jag vill också erinra om att innan direktivet blir gällande i ska det inkorporeras i svensk rätt. Ett direktiv blir alltså inte direkt tillämpligt, vilket fallet är med EU-förordningar, utan måste först överföras i svensk lagstiftning. En sedvanlig lagstiftningsprocess kommer således att följa på antagandet av det här direktivet. Först därefter kan ändringarna träda i kraft. När det gäller förslaget om tillfälligt skydd, vill jag för tydlighetens skull informera om att det här direktivförslaget endast innehåller en generell bestämmelse om att staterna, när återsändande blir aktuellt och det ska beslutas om en utvisning, ska ta hänsyn till humanitära skäl. Direktivet anger dock inte vad som ska anses utgöra t.ex. ömmande skäl i ett enskilt fall. Vad avser arbete är detta ännu inte avslutat. När betänkandet väl har överlämnats till regeringen får vi ta ställning till ärendets vidare behandling. Sammanfattningsvis vill jag alltså säga att jag inte kan föregripa vare sig utgången av pågående förhandlingar inom eller resultatet av kommande förslag från .
frs · GO121192 · 2001-05-17 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:1192 om bistånd till de översvämningsdrabbade i har frågat mig vilka åtgärder jag har vidtagit för att hjälpa de översvämningsdrabbade i . Översvämningarna som drabbade var enligt FN:s bedömningar och ländernas egna uppskattningar de värsta . De akuta behoven var mycket stora liksom behoven av rehabilitering och långsiktig återuppbyggnad av den förödelse översvämningarna förde med sig för bl.a. jordbrukssektorn och infrastrukturen. Värst drabbades de mest utsatta grupperna. har situationen i stort återgått till det normala. Sida, som disponerar medel för humanitära insatser inklusive insatser vid naturkatastrofer, avsatte till i katastrofbistånd. Dessa medel kanaliserades via svenska Röda Korset till nationella rödakorsrörelse. Utöver detta lämnades katastrof- och återuppbyggnadsbistånd av flera svenska enskilda organisationer såsom och , genom att utnyttja redan beviljade medel av Sida. humanitära kontor (ECHO) bidrog med för insatser i och . FN och andra multilaterala och bilaterala givare samlade in nära . mobiliserade egna budgetresurser om för katastrof- och återuppbyggnadsinsatser. Även lokala organisationer och den privata sektorn bidrog. Det är positivt att förmår ta ett så stort eget ansvar för att bistå de översvämningsdrabbade. Det är viktigt att långsiktigt stöd till omfattar katastrofberedskap och kapacitetsuppbyggnad så att landets förmåga att hantera översvämningar ytterligare stärks. har ett omfattande utvecklingssamarbete med som uppgår till ca .
frs · GO121193 · 2001-05-23 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:1193 om rymningar från den rättspsykiatriska vården har frågat justitieministern om vad han avser att göra för att tillse att antalet rymningar från den rättspsykiatriska vården radikalt minskar. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på frågan. De uppgifter som framkommit om avvikelser och rymningar från den rättspsykiatriska vården väcker naturligtvis olika frågeställningar kring säkerheten. Enligt uppgifter som jag har inhämtat från avser myndigheten att genomföra en allmän granskning av samtliga vårdinrättningar i som bedriver rättspsykiatrisk vård. Granskningen omfattar ca 100 olika kliniker och samtliga sex regionala tillsynsenheter kommer att vara involverade i arbetet. Protokoll kommer att föras vid granskningarna. kommer senare att göra en sammanställning av vad som framkommit vid granskningarna. Jag avser att noga följa upp de slutsatser kommer fram till efter att de har genomfört sin granskning. I sammanhanget kan även nämnas att , med anledning av de ändringar i lagen om rättspsykiatrisk vård (LRV) som trädde i kraft , har fått i uppdrag av regeringen att bl.a. följa upp och utvärdera effekterna av de nya bestämmelserna om permission.
frs · GO121195 · 2001-05-23 00:00:00 — Svar på frågorna 2000/01:1195 om rätten till vård, 1196 om rättigheter att välja vårdgivare i hela landet och 1204 om rätten till likvärdig sjukvård på lika villkor har frågat mig om vilka åtgärder jag avser att vidta för att ge patienter i hela landet samma möjligheter att söka vård i andra landsting än det man tillhör. har frågat mig om vilka åtgärder jag ämnar vidta för att även de norrländska patienterna ska få samma rätt till sjukvård som övriga patienter i . har frågat mig om jag avser att lägga fram förslag som stärker strukturomvandlingar såsom fritt vårdsökande och alternativa driftsformer inom sjukvården. Som jag tidigare framfört med anledning av fråga (2000/01:1124) har möjligheten att söka vård i andra landsting än i hemlandstinget uppmärksammats i de s.k. Dagmaröverläggningarna mellan staten och . Parterna konstaterade i Dagmaröverenskommelsen för att det är mycket angeläget att tillgodose både krav på reella valmöjligheter och tydliga regelverk. har med anledning av överenskommelsen utarbetat en landsövergripande rekommendation om valmöjligheter i vården, som ersätter de många olika rekommendationer som tidigare fanns. Ett syfte med rekommendationen är att åstadkomma en större likhet över landet när det gäller möjligheten att välja sjukhus och annan specialistvård. arbetar nu för att alla landsting ska godkänna rekommendationen så att den kan börja gälla fr.o.m. . i norra regionen beslutade att inte ställa sig bakom rekommendationen. De fyra berörda landstingen @ , , och @ har emellertid ännu inte fattat beslut om de ska följa avslagslinje eller inte. Detta kommer att avgöras av respektive landsting före . Jag har mot den bakgrunden inte för avsikt att vidta några ytterligare åtgärder utan följer aktivt landstingens ställningstagande till rekommendationen. Detta är också i linje med Dagmaröverenskommelsen för där parterna enats om att följa arbetet med rekommendationen innan behovet av att lagstifta om valmöjligheter i hälso- och sjukvården övervägs.