ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
frs · GP12137 · 2001-11-14 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:137 om läkemedelsrester har frågat mig om jag avser att utreda de ekologiska effekterna av läkemedelsanvändningen för att finna vägar att reglera utsläppen så att läkemedlens effekter på miljön minskar. Jag instämmer i konstaterande att vi vet för lite om de totala effekterna i miljön av de läkemedel vi använder. Detta framkom också vid seminariet Läkemedel @ ett miljöproblem? som arrangerades av . Man konstaterade då att kunskapen kring läkemedels miljöpåverkan är långt ifrån fullständig. Exempelvis saknas kunskap om påverkan från läkemedels nedbrytningsprodukter. Det är dock känt att läkemedelsrester förekommer i vattenmiljön och att läkemedlens aktiva substanser ofta är verksamma även efter det att de kommer ut i naturen. Några forskare vid detta seminarium ansåg att det inte kan uteslutas att långvarig konsumtion av dricksvatten som innehåller läkemedelsrester kan ge kroniska skador på vår hälsa. För nya läkemedelsprodukter har krav på miljökonsekvensbeskrivningar införts inom EU vid ansökningar om godkännande. En sådan beskrivning ska redovisas vid registreringsansökan av såväl human- som djurläkemedel. En analys av miljöeffekten av enskilda nya läkemedel görs således redan, medan det saknas en värdering av vilken risk för skador från den totala användningen av läkemedel kan medföra. Det är väsentligt att miljöhänsyn arbetas in som en naturlig del vid förskrivning, användning och prissättning av läkemedel liksom vid hantering av överblivna läkemedel. Regeringen har därför i lagrådsremissen Den nya läkemedelsförmånen, som överlämnades till Lagrådet aviserat sin avsikt att uppdra åt att: utreda miljöpåverkan från läkemedel samt kosmetiska och hygieniska produkter inklusive deras förpackningar; lämna förslag till åtgärder för att minska miljöpåverkan från dessa produkter såväl nationellt och inom EU; lämna förslag till åtgärder för att integrera miljöhänsyn i läkemedelssektorn nationellt och inom EU. Även förslag till åtgärder på global nivå bör övervägas.
frs · GP12138 · 2001-11-07 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:138 om lönebidragets tak har frågat statsrådet om vilka åtgärder som kan komma att vidtas för att minska klyftan mellan det fasta krontalet och den reella löneutvecklingen när det gäller anställning med lönebidrag. Arbetet är så fördelat i regeringen att det är jag som ska svara på frågan. pekar på att det aktuella problemet i första hand berör det s.k. allmännyttiga organisationslivet. Jag har också fått signaler om att det är just de allmännyttiga företagen som har svårt att bl.a. betala avtalsenliga löner. Detta trots att just dessa företag under vissa förutsättningar kan få en högre bidragsprocent när de anställer en person med lönebidrag. Mot denna bakgrund har jag bett () att föreslå ett framtida regelverk för just denna typ av företag. AMS förslag remissbehandlas . Därutöver har regeringen i budgetpropositionen framhållit att man avser att göra en samlad översyn av hur de arbetshandikappades ställning ska kunna stärkas på framtidens arbetsmarknad. I sammanhanget vill jag dock klargöra att lönebidraget är ett bidrag till arbetsgivare som ska kompensera det bortfall i arbetsförmågan som en funktionshindrad person som anställs kan ha. Det har ingenting med arbetsgivarens ekonomi att göra och är inte att avse som någon form av föreningsstöd. Den arbetsgivare som får lönebidrag för en anställd är skyldig att betala avtalsenlig lön och lämna avtalsenliga förmåner. Anställda som har en anställning med lönebidrag ska ha samma rätt till löneutveckling som andra i samma bransch. Dessa förhållanden har också arbetsgivaren, oavsett om det rör sig om en ideell organisation eller inte, accepterat i samband med att anställningen med lönebidrag gjordes upp. Också den fackliga organisationen på arbetsplatsen ska ha tagit del av informationen och samtyckt till villkoren. Det sistnämnda har av regering och riksdag ansetts vara just ett sätt att säkerställa att även den som har lönebidrag ska ha förmåner likvärdiga övriga anställdas.
frs · GP12139 · 2001-11-07 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:139 om alkohol i trafiken har frågat justitieministern om vilka åtgärder han avser att vidta för att utöka försöken med alkolås för rattfylleridömda. Arbetet i regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på frågan. Låt mig först framhålla att jag anser att försöksverksamheten med alkolås är utomordentligt viktig för att öka trafiknykterheten och därmed trafiksäkerheten. har personer folkbokförda i , och som gjort sig skyldiga till trafiknykterhetsbrott möjlighet att få villkorlig körkortsåterkallelse. Villkoret innebär rätt att inom endast köra viss personbil som utrustats med alkolås. Personen ska förbinda sig att genomgå läkarundersökning m.m. Erfarenheterna från de omkring 400 alkolås som används i visar att tekniken fungerar. Detta styrks ytterligare av de kanadensiska erfarenheterna av tusentals alkolås av samma typ. Alkolåset är socialt accepterat. med alkolås i yrkestrafik har också bidragit till den positiva inställningen hos allmänheten. Enkätundersökningar visar att alkolåset snarare ger en känsla av trygghet hos passagerare än en oro för vem som sitter bakom ratten. Försöksverksamheten med villkorlig körkortsåterkallelse och alkolås pågår fortfarande och någon slutlig utvärdering av projektet föreligger inte. En delutvärdering av det svenska alkolåsförsöket (som innefattar av och och att 22 personer genomfört och avslutat försöken) tyder dock på positiva effekter vad gäller såväl trafiknykterhet som trafiksäkerhet. Hittillsvarande svenska resultat konfirmerar de effekter som tidigare påvisats i amerikanska och kanadensiska alkolåsprogram . Det svenska alkolåsförsöket påvisar också positiva ekonomiska effekter i form av lägre sjukskrivningskostnader. Inom undersöks nu förutsättningarna för en utvidgning av försöksverksamheten. Innan kan föreläggas förslag om en utvidgning av försöksprojektet måste dock förutsättningarna för detta studeras mera noggrant.
frs · GP12140 · 2001-11-12 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:140 om regeringens sysselsättningsmål Frågan avser regeringens sysselsättningsmål, ökade utgifter för sjukpenning och rehabilitering samt kostnader för en stigande arbetslöshet vid ett sämre konjunkturläge. Regeringens mål för sysselsättningen är att av befolkningen i åldern 20@64 år ska vara reguljärt sysselsatta . Med reguljärt sysselsatta avses sysselsatta exklusive deltagare i de arbetsmarknadspolitiska programmen anställningsstöd, offentligt tillfälligt arbete samt de som uppbär bidrag för start av näringsverksamhet. var den reguljära sysselsättningsgraden . I budgetpropositionen beräknades den reguljära sysselsättningsgraden uppgå till , dvs. något under regeringens mål. I ett högtillväxtscenario där arbetsmarknaden antas fungera bättre än vad som förutses i basalternativet uppnås sysselsättningsmålet . Regeringen ser mycket allvarligt på utvecklingen inom ohälsoområdet, framför allt ur ett mänskligt men också från ett mer långsiktigt ekonomiskt perspektiv. Mot bakgrund av den kraftiga ökningen av kostnaderna för sjukpenning och rehabilitering som redovisas i budgetpropositionen anser regeringen att kraftfulla åtgärder behövs för att motverka den ogynnsamma utvecklingen. Ett brett spektrum av förslag till åtgärder har tagits fram. Åtgärderna ingår i en sammanhållen strategisk satsning för förbättrade arbetsvillkor och ökad hälsa i arbetslivet. Målet är att få till stånd en god utveckling vad gäller antalet personer "i arbete". Programmet i elva punkter omfattar åtgärder för att förebygga ohälsa i arbetslivet, rehabilitera dem som drabbats, samt vissa åtgärder inom hälso- och sjukvården. Syftet är att sätta individen i centrum och att göra arbetsgivarens ansvar tydligare. Programmet finns beskrivet i sin helhet i Faktablad Budget 2002, daterat . Senast ska lämna förslag till åtgärder på . Det är ännu för tidigt att säga vilka effekterna på arbetslösheten blir av den senaste tidens händelser. Regeringen följer löpande arbetsmarknadsläget och har beredskap för att vidta åtgärder om så skulle visa sig nödvändigt. lämnades ett uppdrag till AMS att etablera en samordningsgrupp inom AMV som syftar till ett effektivt utnyttjande av de arbetsmarknadspolitiska resurserna. Regeringens beredskap att vidta åtgärder om så skulle behövas är god.
frs · GP12141 · 2001-11-14 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:141 om handlingsprogram mot spelberoende frågar mig om jag avser att föreslå ytterligare medel till med anledning av det omfattande uppdrag FHI nu fått att utarbeta ett handlingsprogram mot spelberoende. Några ytterligare medel till , med anledning av detta uppdrag, har jag inte för avsikt att föreslå. vill jag instämma i bedömning att det är ett stort och omfattande uppdrag. Denna typ av uppdrag är en av institutets huvuduppgifter och bör således kunna rymmas inom ramen för myndighetens ordinarie anslag. har löpande underhandskontakter med och bedömer det möjligt att klara uppdraget inom ovan angiven ram.
frs · GP12142 · 2001-11-14 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:142 om granskningsmöjligheter vid anmälan om felbehandling inom hälso- och sjukvården har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att komma till rätta med problemet med att anmälningar om felbehandling inom hälso- och sjukvården inte alltid kan prövas nöjaktigt på grund av att den som anmälts på olika sätt undandrar sig samarbete kring utredningen av ärendet. Även om det inte är någon vanlig företeelse är det självklart inte tillfredsställande om det är så att den som är anmäld till eller () kan undvika prövning huruvida anmälningen bör föranleda disciplinpåföljd genom att göra sig oanträffbar. Jag kommer med anledning av de uppgifter som på olika sätt framkommit att titta på om det finns behov av att närmare se över regleringen kring detta.
frs · GP12143 · 2001-11-07 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:143 om militära reservkraftverk för civil användning har frågat mig om vilka åtgärder jag avser vidta för att de övertaliga reservkraftverken kan komma till nytta för bönder och småföretagare på landsbygden. Jag har vid tidigare tillfälle i kammaren informerat samt svarat på frågor från ledamöter om principerna för Försvarsmaktens avveckling av överskottsförnödenheter. I överensstämmelse med den information jag gav i kammaren vill jag kort redogöra för regeringens ställningstagande i frågan. informerades om regeringens inriktning för avvecklingsarbetet och att regeringen avsåg att se över gällande regleringar inom området (prop. 1999/2000:30). försvarsutskott delade regeringens bedömning (bet. 1999/2000:FöU2) att Försvarsmaktens överskottsförnödenheter i första hand bör utnyttjas: inom de frivilliga försvarsorganisationerna, för humanitära insatser, för militärt säkerhetsfrämjande materielsamarbete, samt för stärkande av det svenska samhället vid svåra påfrestningar i fred. Regeringens inriktning utgår från dels att tillgodose väsentliga intressen, dels att eventuella överlåtelser ska kunna ske skyndsamt och helst utan kostnad för Försvarsmakten. Inriktningen innebär att förnödenheter i andra hand bör säljas till civila företag och att miljöhänsyn, säkerhetsaspekter, begränsade möjligheter till lagligt nyttjande av materiel eller hänsyn till sekretess kan vara skäl för att förstöra materiel. Det är Försvarsmaktens uppgift att avgöra om enskild materiel bör säljas eller destrueras med hänsyn till ovanstående och till vad som är mest kostnadseffektivt. Regeringen har härutöver gjort ställningstagandet att överlåtelser till enskilda personer inte är aktuellt. Det beror även på sådana skäl som gällande konkurrens- och miljölagstiftning och för att inte Försvarsmakten ska drabbas av orimliga kostnader för den hantering som måste till i varje ärende. Vad beträffar övertaliga reservkraftverk vill jag framhålla att Försvarsmakten redan överlåtit ett stort antal kraftverk till , som låtit renovera, anpassa och funktionskontrollera dessa. lånar därefter ut kraftverken till nätföretag som anmält behov av denna typ av reservkraft. Detta innebär att enskilda konsumenter, företag eller organisationer bör kontakta sitt nätföretag för att efterhöra hur behovet av reservkraft avses bli tillgodosett.
frs · GP12144 · 2001-11-14 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:144 om strandskydd i har frågat mig på vilket sätt jag avser medverka till ett mer ändamålsenligt strandskydd i . Strandskyddsbestämmelsernas utformning och förutsättningarna för undantag omfattar samtliga län. Frågor om hur bestämmelserna tillämpas och i vad mån bestämmelsernas syfte tillgodoses har aktualiserats i olika sammanhang. Därför har fått regeringens uppdrag att kartlägga och analysera tillämpningen av strandskyddsbestämmelserna. ska vidare, som anfört, utreda förutsättningarna för och bedöma konsekvenserna av vissa lättnader avseende strandskyddsbestämmelserna i glesbygdsområden med lågt bebyggelsetryck i syfte att underlätta regional utveckling såsom turism och friluftsliv. Även förutsättningarna för och konsekvenserna av ett stärkt strandskydd i tätortsnära områden med högt bebyggelsetryck ska utredas. ska redovisa sitt uppdrag . Först efter kartläggning och analys är jag beredd att ta ställning till om och i så fall vilka åtgärder som kan behöva vidtas för att åstadkomma ett ändamålsenligt strandskydd i såväl som i övriga landet.
frs · GP12145 · 2001-11-16 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:145 om rehabiliteringscentrum i har frågat mig vilka åtgärder jag avser vidta för att rehabiliteringscentrumet i ska kunna fortsätta sitt arbete. De åtgärder som har vidtagits mot i är mycket oroväckande. Frågan står högt på dagordningen i bilaterala kontakter med samt mellan och . efter ingreppet mot kontaktade EU, på inrådan av bl.a. , det turkiska utrikesministeriet på hög nivå för att uttrycka sitt missnöje över ingreppet mot centret. Därefter har fortlöpande kontakt hållits med turkiska myndigheter. har i sin tur framfört EU:s ståndpunkt till ministern för mänskliga rättigheter och lokala myndigheter. Frågan förs även upp i andra sammanhang, t.ex. i EU:s tal om mänskliga rättigheter i världen vid FN:s pågående generalförsamling. I EU:s partnerskapsdokument för återfinns tydliga krav på vilka prioriteringar den turkiska regeringen bör göra i sitt arbete med att uppfylla de politiska Köpenhamnskriterierna. Åtgärderna mot strider mot dessa prioriteringar och motverkar den turkiska regeringens ansträngningar att uppfylla Köpenhamnskriterierna om demokrati, rättsstat, mänskliga rättigheter och respekt för och skydd av minoriteter. och EU kommer att fortsätta att ställa krav på att genomför nödvändiga politiska reformer.
frs · GP12146 · 2001-11-14 00:00:00 — Svar på frågorna 2001/02:146 om lodjursjakt /02 och 155 om förvaltningen av lodjursstammen har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att lodjursjakt ska kunna bedrivas /02. har frågat mig om jag avser att verka för att jakt på lodjur ska kunna bedrivas i enlighet med ett yttrande som regeringen avgett till . Eftersom båda frågorna rör jakt på lodjur så besvarar jag dem i ett sammanhang. beslut om lodjursjakt utanför renskötselområdet under de två senaste vintrarna har anmälts till . Regeringen har i sina svar till kommissionen framhållit att målet för den svenska rovdjurspolitiken är att säkerställa att de stora rovdjursarterna, däribland lodjuret, långsiktigt ska finnas kvar i den svenska faunan. Mot bakgrund av att lodjursstammen nu beräknas uppgå till mellan 1 400 och 1 800 individer, är den så stor att den ur ett vetenskapligt perspektiv kan bedömas som långsiktigt livskraftig. Regeringens slutsats är att besluten om lodjursjakt står i överensstämmelse med det s.k. art- och habitatdirektivet (rådets direktiv /43/EEG om bevarande av livsmiljöer samt vilda djur och växter). Det kan tilläggas att den jakt som tillåtits inom renskötselområdet inte har ifrågasatts av . I jaktlagstiftningen finns noggranna bestämmelser om när jakt på bl.a. lodjur får tillåtas. Grundförutsättningarna är, enligt jaktförordningen, att det inte finns någon annan lämplig lösning och att jakten inte försvårar upprätthållandet av en gynnsam bevarandestatus. Om dessa förutsättningar är uppfyllda, får jakt tillåtas för vissa angivna syften eller med vissa angivna begränsningar. Enligt jaktförordningen är det en uppgift för att med tillämpning av de regler som jag redogjort för besluta om jakt på lodjur kan tillåtas . Enligt uppgifter från så har verket ännu inte tagit ställning till om jakt kan tillåtas kommande vinter. avser emellertid, enligt uppgifter från verket, att göra ett sådant ställningstagande. Jag avser därför inte att nu vidta några särskilda åtgärder i denna fråga.
frs · GP12147 · 2001-11-12 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:147 om handläggningstider på skattemyndigheterna har frågat mig vilka åtgärder jag avser vidta för att effektivisera skattemyndigheterna mot bakgrund av att anhöriga till avlidna drabbas av långa handläggningstider sedan skattemyndigheten tog över ansvaret för bouppteckningsverksamheten . Skattemyndigheterna har haft ansvaret för bouppteckningsverksamheten . Det finns alltid en inledningsperiod under vilken rutiner och arbetsmetoder prövas och eventuellt ändras. Jag anser därför att det ännu är för tidigt att uttala sig om effektiviteten när det gäller bouppteckningsverksamheten. har i uppdrag att redovisa hur överförandet av verksamheten från domstolsväsendet har gått. Jag kommer att följa utvecklingen framöver.
frs · GP12148 · 2001-11-08 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:148 om landshövding i har frågat statsministern när han avser att föreslå ny landshövding för . Bakgrunden till frågan är att har varit utan landshövding . Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på frågan. Enligt förordningen (1997:1258) med länsstyrelseinstruktion är en chefstjänsteman, länsrådet, ställföreträdare för landshövdingen. Under tid då en landshövding inte är i tjänst ankommer det på länsrådet att fullgöra en landshövdings alla arbetsuppgifter. Tillsättningen av en ny landshövding i har hög prioritet och jag hoppas att frågan ska lösas .
frs · GP12149 · 2001-11-14 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:149 om hälsoproblem efter flygbesprutning har frågat mig vilka initiativ jag är beredd att ta för att de som drabbats av hälsoproblem efter flygbesprutning ska få upprättelse och ersättning. Jag kan inte kommentera det enskilda fallet som refererar till utan måste svara på frågan från generella utgångspunkter. Svaret tar alltså sikte på flygbesprutning generellt under de tider sådan besprutning har varit tillåten. regleras frågor om bekämpningsmedel i 14 kap. och i dess 18 § finns numera förbudet mot spridning av kemiska och biologiska bekämpningsmedel från luftfartyg. fanns inget förbud mot att sprida sådana bekämpningsmedel genom flygbesprutning, men särskilda försiktighetsmått och krav på tillstånd gällde då enligt lagen (1973:329) om hälso- och miljöfarliga varor, i vilken även fanns ansvarsbestämmelser. Det har aldrig varit tillåtet att tillfoga en annan person skada genom att t.ex. spruta ut gift. Den som gör det och som uppsåtligen eller av vårdslöshet vållar person- eller sakskada blir skadeståndsskyldig enligt skadeståndslagen. Den som bedriver eller låter bedriva en verksamhet i egenskap av fastighetsägare kan vidare bli skadeståndsskyldig för miljöskador som verksamheten har orsakat. Denna möjlighet har funnits . Utöver bestämmelserna om skadestånd finns regler om miljöskadeförsäkring. Enligt dessa regler betalas ersättning för personskada bl.a. när rätten till miljöskadestånd är preskriberad eller om det inte kan utredas vem som är ansvarig för skadan. Den som vill kräva ersättning för en skada måste anmäla skadan eller begära ersättning från det att skadan inträffade. Skada anses ha inträffat när den som led skada blev medveten om att skada uppkommit eller att omedelbar risk för skada förelåg. Även denna möjlighet har funnits . För att återknyta till fråga kan jag konstatera att det aldrig har varit tillåtet att spruta gift på människor för att skada någon. Trots att möjligheterna till ersättning i form av miljöskadestånd och miljöskadeförsäkring inte har stått öppna för de som blev överflugna av besprutningsplan har möjligheten till ersättning och upprättelse funnits att söka enligt de vanliga reglerna om skadestånd. Införandet av förbudet mot spridning av bekämpningsmedel från luftfartyg har därutöver bidragit till att minska riskerna för att människor ska drabbas av skador orsakade av bekämpningsmedel. Några ytterligare initiativ är jag inte beredd att ta .
frs · GP12150 · 2001-11-19 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:150 om socialavgifter och ideella organisationer har frågat statsrådet om hon kommer att verka för att även ideella organisationer/föreningar i stödområde A ges möjlighet till nedsättning av socialavgifter. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på frågan. I propositionen 2001/02:45 Sänkt mervärdesskatt på böcker och tidskrifter, m.m. föreslår regeringen att en regional stimulans för småföretagande i stödområde A införs. Stimulansen lämnas genom utvidgade särskilda avdrag vid beräkning av arbetsgivaravgifter och egenavgifter för arbete vid ett fast driftställe i stödområdet. Den aktuella propositionen behandlas av . (FiU1) har därvid i ett yttrande till skatteutskottet föreslagit att även ideella föreningar och stiftelser ska omfattas av det utvidgade särskilda avdraget. Jag har ingen invändning mot den utvidgning av nedsättningen som utskottet föreslagit.
frs · GP12151 · 2001-11-12 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:151 om kreditprövning har frågat mig om jag är beredd att vidta åtgärder så att statliga finansieringsinstitut inte utesluter låg- och medelinkomsttagare från en rättvis kreditprövning. uppgift är att verka på ett sätt som bidrar till mångfald och konkurrens på kreditmarknaden. ska verksamheten drivas enligt sedvanliga företagsekonomiska villkor. Jag anser att på ett framgångsrikt sätt bidrar till mångfalden och konkurrensen på kreditmarknaden. En viktig förutsättning för detta är att bolaget klarar av att hålla en normal kreditrisk i sin kreditstock för att därmed nå ett långsiktigt och hållbart positivt resultat i verksamheten. I all långivning är det av yttersta vikt att bedöma en låntagares återbetalningsförmåga. Jag utgår från att förhållningssätt i detta avseende ligger i linje med vad som är praxis på kreditmarknaden. Jag utgår också från att alla som söker lån hos @ även låg- och medelinkomsttagare @ får en individuell prövning. Jag avser därför inte att vidta några åtgärder.
frs · GP12152 · 2001-11-07 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:152 om finansiell och politisk samordning har frågat mig om när den finansiella och politiska samordningen mellan de skattefinansierade myndigheterna kommer att permanentas. kommer utvärderingen av Socsam att överlämnas till regeringen. Socsam är den lokala försöksverksamhet med finansiell samordning mellan socialförsäkring, hälso- och sjukvård och socialtjänst som bedrivits på ett antal orter . kommer utvärderingen av Frisam att överlämnas till regeringen. Frisam är den samverkan inom rehabiliteringsområdet som bedrivs i enlighet med proposition 1996/97:63. överlämnades utvärderingen av Finsam till regeringen. Finsam var en lokal försöksverksamhet med finansiell samordning mellan socialförsäkring och hälso- och sjukvård. Regeringen kommer noggrant att analysera utvärderingarna av Socsam, Frisam och Finsam för att sedan ta ställning i frågan om den framtida utformningen av samverkan och samordning mellan olika myndigheter inom rehabiliteringsområdet.