ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · GO111121 · 2001-04-26 00:00:00 — Fråga 2000/01:1121 av () till utbildningsminister om könsrekrytering av försökspersoner till forskningsprojekt Medicinsk forskning har av tradition bedrivits på yngre och medelålders män. Kvinnor exkluderas fortfarande, även om till mindre del än , från forskningspopulationer med bl.a. hänvisningar till kvinnans fysiologi. saknas fortfarande viktig och relevant kunskap om den kvinnliga fysiologin och metabolismen för kvinnor i fertil ålder. har man kommit till insikt om att nyttan, riskerna och kostnadseffektiviteten av olika medicinska insatser kan skilja mellan könen. När kvinnor utesluts ur viktiga studier om sjukdomar som även drabbar dem finns det en risk att kvinnor inte får en optimal behandling eller vård. Vilka åtgärder avser utbildningsministern vidta för att förhindra en ensidig könsrekrytering av försökspersoner till forskningsprojekt?
fr · GO111122 · 2001-04-26 00:00:00 — Fråga 2000/01:1122 av () till försvarsminister om värnpliktigas förtroendeuppdrag visade upp åtta konkreta fall där man menar att de värnpliktiga som är förtroendevalda har fått sämre betyg just på grund av sitt uppdrag. Dessutom pekar på att det bland officerarna finns negativa attityder mot de värnpliktigas medinflytande, då detta kan medföra merarbete och kritik mot den egna utbildningen. Denna tendens är illavarslande. De förtroendemän som väljs bland värnpliktiga kan jämföras med fackliga representanter på en arbetsplats. Om inte den interna demokratin fungerar hur ska försvaret då kunna försvara vårt lands demokrati? Signaler i form av sämre betyg och negativ attityd till förtroendevalda skadar i förlängningen förtroendet för Försvarsmakten. Jag vill fråga försvarsminister : Vilka åtgärder kommer ministern att vidta för att förändra den negativa inställningen till de värnpliktigas engagemang och förtroendeuppdrag som speglas i redovisning?
fr · GO111123 · 2001-04-26 00:00:00 — Fråga 2000/01:1123 av Skånberg (kd) till utrikesminister om religionsfrihet i är kanske den centralasiatiska republik som kommit längst i utvecklingen av demokrati sedan upplösningen av , och den nuvarande religionslagen ger den största friheten i området. Just nu håller emellertid ett lagförslag på att behandlas som skulle göra till ett av de länder som hårdast skulle kontrollera alla religioner, förutom den ryska ortodoxa kyrkan, och de sunnimuslimska organisationerna. Lagförslaget skulle bl.a. innebära förbud mot "sekter" och utländsk missionsaktivitet, och innebära stora svårigheter för protestantiska kyrkor att verka i landet. Ett liknande lagförslag debatterades under påskyndan av sunnimuslimerna, men tillbakavisades bl.a. efter internationell opinion. Avser utrikesministern att påtala vikten av religionsfrihet och demokrati i ?
fr · GO111124 · 2001-04-27 00:00:00 — Fråga 2000/01:1124 av () till socialminister om rätt till vård är och lider av anorexi. Berättelsen om hennes öde är smärtsam och tragisk, och lika sjuk som är sjukvården. Under sex fruktansvärda år har hon och hennes familj kämpat mot oförstående byråkrater och ett cyniskt vårdsystem. Trots att väger och befinner sig i en livshotande situation tillåts hon inte att få den vård hon desperat ber om. mamma som är ensamstående har tvingats betala för privat behandling. Hon har dessutom blivit tvungen att sluta sitt arbete för att kunna ta hand om dottern. har provat flera behandlingar i sitt landsting men ingen har fungerat och den sista resulterade i flera självmordsförsök. Det finns hjälp att få i men eftersom bor i ett landsting som vägrar bekosta vård i annat landsting, får hon ingen hjälp. Av alla tänkbara skäl orkar inte familjen längre, de är utbrända av att kämpa mot samhället. situation är tyvärr inte unik. Människor dör i väntan på vård. Det finns en lösning som fungerar men vårdpolitiken sätter stopp för den. Mot bakgrund av ovanstående vill jag fråga statsrådet följande: Vilka åtgärder avser statsrådet vidta för att ge patienter ökade rättigheter vad gäller möjligheten till specialistvård i andra landsting än det man tillhör?
fr · GO111125 · 2001-04-27 00:00:00 — Fråga 2000/01:1125 av () till utbildningsminister om nytt studiemedelssystem för utlandsstudier Fr.o.m. årsskiftet införs ett nytt studiemedelssystem för utlandsstudier. CSN har i avvaktan på detta beslutat sig för att inte handlägga några ansökningar om studiemedel för studier utomlands före . Detta lämnar en liten marginal för att handlägga ansökningarna före terminsstarterna utomlands. Det är ytterst tveksamt om det över huvud taget är genomförbart. För många studenter som måste bidra med egna medel till terminsavgifter m.m. kan försenade besked visa sig vara kritiskt. Min fråga till utbildningsministern är: Vilka åtgärder ämnar statsrådet vidta för att övergångstiden till det nya systemet icke hindrar studenter att läsa utomlands ?
fr · GO111126 · 2001-04-27 00:00:00 — Fråga 2000/01:1126 av () till utbildningsminister om teknikerbristen Västsvenska har låtit göra en undersökning om utbud och efterfrågan av tekniker i . Undersökningen visar på en prognostiserad brist på högskoleutbildade tekniker som uppgår till 8600 personer. kommer bristen att uppgå till 12000 personer om inga åtgärder vidtages. Även om prognosvärden så långt bort från undersökningstillfället som innehåller väsentliga felmarginaler är undersökningen ändå en väckarklocka. Det räcker uppenbarligen inte med, att som regeringen har gjort, öka antalet platser på de tekniska utbildningarna vid högskolor och universitet. De stora svårigheterna att fylla utbildningarna med elever är ett bevis på detta. Insatserna för att göra eleverna intresserade och motiverade att söka sig till de naturvetenskapligt förberedande linjerna redan på gymnasiet måste intensifieras. Det är också rimligt att tro att intresset för att söka sig till tekniska utbildningar grundläggs ännu tidigare i livet. Vad avser utbildningsministern vidta för åtgärder för att inte teknikerbristen ska bli ett hinder för tillväxten i ?
fr · GO111127 · 2001-04-27 00:00:00 — Fråga 2000/01:1127 av () till utbildningsminister om högskoleutbildning i medicinsk fotvård I regeringens höstproposition 1998 beslutades att uppdra åt och att anordna en högskoleutbildning i medicinsk fotvård. Utbildningen skulle ske inom befintliga ekonomiska ramar. Bakgrunden var att önskemål hade inkommit från om en högskoleutbildning i fothälsovård och fotsjukvård. Den nuvarande svenska utbildningen för fotterapeuter är jämfört med övriga på låg nivå. I många europeiska länder är utbildningen på akademisk nivå. har begärt information från och om hur långt man kommit i uppdraget. har ingen utbildning enligt ovanstående beslut kommit till stånd. Behovet av medicinskt utbildade fotvårdsterapeuter är mycket stort bland kroniskt sjuka och funktionshindrade, och i synnerhet hos den allt större andelen äldre i vår befolkning. Om inte dessa personer får en adekvat medicinsk bedömning av sina fötter, så att eventuella problem kan upptäckas , ökar risken för mycket stora kostnader för sjukvården . Enligt regeringens budgetproposition 1998 är det synnerligen angeläget att en högskoleutbildning i medicinsk fotvård verkligen startas. Vilka åtgärder avser ministern vidta för att säkerställa att beslutet , att anordna högskoleutbildning för medicinsk fotvård, verkställs?
fr · GO111128 · 2001-04-27 00:00:00 — Fråga 2000/01:1128 av () till justitieminister om narkotikasmuggling och annan grov kriminalitet från tidigare öststater I en rapport om narkotika- och dopningssituationen i tecknar en mörk bild av den nya sortens brottslighet som består i narkotikasmuggling och annan grov brottslighet från de tidigare . Enligt saknas förutsättningar för att stoppa hotet från de kriminella aktörerna från , och de baltiska staterna. Situationen ser helt annorlunda ut än , då svenska brottslingar smugglade amfetamin från . är brottsligheten organiserad på ett helt annat sätt. Bakom den omfattande smugglingen av amfetamin från och står en välorganiserad och resursstark maffia vars kurirer är okända för polisen. Navet i verksamheten är narkotikan, kring vilken smuggling av sprit och cigaretter, olagligt spel, prostitution, penningtvätt och annan brottslighet byggs upp. Det behövs nu en kraftfull satsning mot den organiserade brottsligheten. förklarar den polisiära eftersläpningen med att landets narkotikarotlar monterats ned . I ett kort perspektiv är bedömningen att 150 nya poliser behövs till underrättelseverksamhet, spaning och tillslag. Vilka åtgärder ämnar justitieministern vidtaga för att kampen mot narkotikasmugglingen och annan grov kriminalitet från tidigare öststater ska bli mer effektiv?
fr · GO111129 · 2001-04-27 00:00:00 — Fråga 2000/01:1129 av Skånberg (kd) till socialminister om abortregister och kvinnors hälsa deklarerade socialministern att anteckningar om abort i patientregistret skulle tas bort. är ett register som motiveras av behovet av att undersöka om vissa metoder innebär biverkningar och komplikationer på lång sikt. I min fråga 1999/2000:1349 efterlyste jag åtgärder för att skydda kvinnors hälsa, mot bakgrund t.ex. av att forskningen har klarlagt en 30-procentig högre risk att få bröstcancer för kvinnor som genomgått abort. Socialministern svarade att "detta är något som vi noga följer genom den statistik som vid tar fram". Enligt registeransvarige är det nu omöjligt att utföra denna forskning och uppföljning. Enligt nyhetsinslag i TV4, , önskar att dessa anteckningar i patientregistret också i fortsättningen ska stå kvar för att möjliggöra forskning för att främja kvinnors hälsa. Vad avser ministern göra för att säkerställa att kvinnors hälsa inte drabbas till följd av att anteckningar om abort inte längre ska införas i patientregistret?
fr · GO111130 · 2001-04-27 00:00:00 — Fråga 2000/01:1130 av () till socialminister om abortregister har lämnat ett förslag till regeringen om registrering av namn och personnummer i ett särskilt register på den som genomgår abort. Att bli gravid och inte kunna eller vilja fullfölja graviditeten är en mycket besvärlig och känsloladdad situation. Det gäller särskilt unga flickor som kanske inte alltid har en omgivning som förstår vad som hänt eller ger det stöd som behövs. Att registrera personuppgifter om kvinnor som genomgår abort upplevs som otroligt kränkande för den enskilda integriteten. Om forskningen vill ha uppgifter om vilka som genomgått abort får sådana fakta skaffas på frivillig väg. Min fråga till socialministern är mot bakgrund av ovanstående: Kommer socialministern att stoppa förslag på ett integritetskränkande abortregister?
fr · GO111131 · 2001-04-27 00:00:00 — Fråga 2000/01:1131 av () till statsrådet om upprätthållandet av skolplikten Det har gått så långt att , Region , varnar allmänheten för att köra på grusvägarna i . Länstrafiken har redan stoppat trafiken på flera sträckor i länet. av det allmänna vägnätet i regionen är avstängt för all tung trafik över . Detta ska också ses i ljuset av att tjällossningen bara har börjat för vägnätets del. För eleverna i ett antal byar i och runt kommun innebär det eftersatta vägunderhållet, att eleverna tvingas avstå från skolan fram till dess vägens standard förbättras längre fram i vår. Skolbussen kan helt enkelt inte ta sig fram för att skjutsa eleverna till och från skolan. Samtliga barn i landet är underställda lagen om skolplikt, men denna plikt sätts här under prövning. Trots att eleverna vill bege sig till skolan omöjliggörs detta på grund av långvarigt bristande vägunderhåll. Med anledning av ovanstående vill jag ställa följande fråga till skolministern: Vilka åtgärder tänker skolministern vidta för att elever som de som beskrivs i frågan, ska kunna gneomföra sin skolgång i enlighet med skollagen?
fr · GO111132 · 2001-04-27 00:00:00 — Fråga 2000/01:1132 av () till näringsminister om statens användning av skogspengarna På frågan om vad näringsministern avser göra för att klargöra statens politik vad gäller har ministern svarat att han ser positivt på den utveckling mot en renodling av verksamheten till ett skogsägande företag som sker. Han säger också att det inte är aktuellt att vidta några åtgärder för att åter bygga upp , en fråga som annars dykt upp i den politiska debatten. När den av beslutade inlösen av aktier nu har genomförts, har statens 35-procentiga aktieinnehav i företaget genererat en inlösenlikvid. Dessa medel ska tills vidare sättas in på ett särskilt konto i . avser regeringen att återkomma med att förslag till vad dessa pengar ska användas. Det finns anledning att tro att dessa pengar som kommer från skogsindustrin ska användas till investeringar inom skogssektorn. Det aktualiserar frågor kring statens verkliga intressen inom skogsnäringen. Mot bakgrund av ovanstående vill jag ställa följande fråga till näringsministern: Vilka åtgärder tänker statsrådet vidta vad gäller användningen av de medel som tillfaller staten från ?
fr · GO111133 · 2001-04-27 00:00:00 — Fråga 2000/01:1133 av () till statsrådet om stödet till folkbildningen har lyft frågan om de minskade bidragen till folkbildningen. Vid debatt i kammaren lyftes frågan av undertecknad, men även andra partiföreträdare oroas av att anslagen har minskat . Statens bidrag har i genomsnitt minskat , landstingens bidrag och kommunernas . En del kommuner avsätter inte något alls till folkbildning. Det är en illavarslande trend som vi ser och därför bör regeringen ta initiativ till en dialog med om detta. Folkbildningen är viktig för medborgarna, inte minst när vi ser hur många som inte klarar godkända kunskaper i och gymnasieskolan. "Folkbildningen är av stort nationellt intresse, inte minst för att en aktiv folkbildningsrörelse stärker och utvecklar demokratin men också för att den ger den enskilde individen möjlighet till kunskap, personlig utveckling och inte minst kulturupplevelser." Dessa kloka ord sade skolministern i samband med en interpellationsdebatt som vi hade . Vad avser ministern vidta för åtgärder för att se till att stödet till folkbildningen inte fortsätter att minska?
fr · GO111134 · 2001-04-27 00:00:00 — Fråga 2000/01:1134 av Skånberg (kd) till justitieminister om hindersprövning och utländsk lagstiftning i säger nej vid hindersprövning om en man i vill gifta sig med en muslimsk kvinna, såvida inte mannen är beredd att konvertera till islam. Enligt sharialagen är det förbjudet för en muslimsk kvinna att gifta sig med annan än en muslimsk man. När svenska myndigheter gör en hindersprövning är huvudregeln att äktenskap inte får strida mot det andra landets lagstiftning. Undantag från regeln kan medges, men reglerna tillämpas olika på landets skattemyndigheter. tillämpade de rasistiska tyska Nürnberglagarna som förbjöd arier att gifta sig med judar, något vi skäms över och fördömer. upprepar sig historien, i religiös dräkt. Vad avser ministern göra för att förändra lagstiftningen så att ovanstående problem inte uppstår?
fr · GO111135 · 2001-04-27 00:00:00 — Fråga 2000/01:1135 av () till finansminister om momsuttag inom vårdsektorn Vård och omsorg ska bedrivas med hög kvalitet. Huvudfrågan är därför inte i vilken regi vården och omsorgen bedrivs. Konkurrens stimulerar till kvalitetsutveckling och mångfald, och i vårdsektorn behövs just detta. Konkurrensen får inte snedvridas genom statliga regleringar. Därför är det märkligt att olika regler gäller för vårdinrättningar som drivs i offentlig förvaltning och för vårdinrättningar som drivs i bolagsform. får inte lyfta den moms underleverantörer debiterar och därför kan inte sådana företag rationalisera genom att köpa tjänster. Om samma vårdande verksamhet däremot drivs i ersätter staten momskostnaden. Med hänvisning till det anförda vill jag ställa följande fråga till finansminister : Vilka åtgärder avser statsrådet vidta för att komma till rätta med det ojämlika momsuttaget inom vårdsektorn?
fr · GO111136 · 2001-04-26 00:00:00 — Fråga 2000/01:1136 av () till utrikesminister om massavrättningar i Enbart har avrättat över 400 personer. På en enda dag, , dödades 30 personer, efter en offentlig massrättegång. De dömdas försök att överklaga avfärdades direkt och människorna fördes bort för att skjutas med nackskott. avrättar fler människor än resten av världens länder gör tillsammans. De verkliga siffrorna över antalet dödsstraff och avrättningar är dessutom troligen betydligt högre än de officiellt redovisade. Dödsstraffen utmäts efter rättegångar som med varje mått mätt måste anses som summariska, politiserade och orättvisa. Det är för mig obegripligt att den inte reagerar hårdare mot de allmänna övergrepp mot mänskliga fri- och rättigheter som sker i och mot användningen av dödsstraffet i synnerhet. Människovärdet är universellt. Likväl väcker inte övergrepp i berättigad politisk uppmärksamhet. Min fråga till utrikesministern är: Vad avser utrikesministern göra för att protestera mot utbredda användning av dödsstraff?
fr · GO111137 · 2001-04-27 00:00:00 — Fråga 2000/01:1137 av () till miljöminister om skyddande av svensk skog beslutade om en storsatsning för att skydda värdefulla skogar. skog skulle skyddas . Det innebar mer än en fördubbling av dagens skyddade skogsareal. mål avser produktiv skogsmark utanför fjällregionen. Enligt en undersökning som har gjort ligger de flesta län långt, eller mycket långt, ifrån de av uppsatta målen. De flesta län har, om skyddstakten fortsätter som , mellan 20 och 100 års arbete framför sig innan målet nås. Långt kommer troligtvis den skog som kunde ha skyddats att vara förbrukad. Min fråga till miljöministern blir: Hur planerar miljöministern, mot bakgrund av den redovisning av skyddstakten som skett, att skapa förutsättningar för en ökad takt i skyddandet av svensk skog?
fr · GO111138 · 2001-04-27 00:00:00 — Fråga 2000/01:1138 av () till miljöminister om myskoxens fortsatta existens Det finns ett antal arter i den svenska faunan som i hög grad är hotade. En av de arter som har minst antal djur är myskoxen. I princip finns bara en enda flock och det innebär att arten i hotas genom bl.a. inavel. har tagit fram en åtgärdsplan för hur myskoxen ska kunna överleva i den svenska faunan. Det planerade avelsarbetet måste brådskande genomföras. Det är ett betydande antal djur som ska sövas, flyttas och fungera tillsammans med nya flockmedlemmar. Enligt uppgifter i medierna saknas det medel till finansieringen av projektet. Jag vill därför fråga miljöministern vilka åtgärder han avser att vidta för att garantera myskoxens fortsatta existens i den svenska faunan.
fr · GO111139 · 2001-04-27 00:00:00 — Fråga 2000/01:1139 av () till socialminister om ideellt skadestånd och försörjningsstöd Den som får ett ideellt skadestånd för kränkning i samband med brott kan av nekas försörjningsstöd, eftersom behovet av försörjning anses kunna tillgodoses genom skadeståndet. Regeringen uppmärksammades senast på problemet av i skrivelse 62-346/1999. I denna påpekas att lagstiftarens syfte med det ideella skadeståndet bl.a. är att ge den skadelidande upprättelse för den förnedrande och kränkande behandlingen. Den skadelidande ska vidare genom skadeståndet kunna ges möjlighet att förändra sin livssituation. Problemet i samband med tillämpningen av socialtjänstlagen innebär att ekonomiskt utsatta inte får samma möjligheter som andra. underströk i den nämnda skrivelsen vikten av att frågan utreds vidare. Inte sällan är det kvinnor, drabbade av våldsbrott, som hamnar i denna situation och hänvisas till att leva upp skadeståndet innan ytterligare försörjningsstöd kan utgå. Detta kan jämföras med personer som är föremål för utmätning hos kronofogden, vilken inte får göra utmätning i ideellt skadestånd för betalning av den personens skulder. Vilka åtgärder avser socialministern vidtaga för att också de som får försörjningsstöd ska kunna ta del av de möjligheter det ideella skadeståndet syftar till?
fr · GO111140 · 2001-04-27 00:00:00 — Fråga 2000/01:1140 av () till justitieminister om giftermålsregler I finns grundlagsstadgad religionsfrihet. Det är en princip som försvaras i alla sammanhang @ nästan. Gamla regler rörande utfärdande av hindersprövning inför giftermål bygger på principen att äktenskapet ska godkännas i båda kontrahenternas medborgarskapsland. Det skapar problem i vissa sammanhang. I många fall har det rört sig om svenska män som velat gifta sig med muslimska kvinnor från länder där sharialag tillämpas mycket strikt, vilket innebär att äktenskap mellan muslimska kvinnor och män av annan tro inte erkänns. Enligt uppgift har ansökan om äktenskapsprövning avslagits i flera fall med motivering att ena parten har fel religion. För att få sitt hindersprövningsbevis och kunna gifta sig har svenska skattemyndigheter därigenom skapat mycket svåra situationer för de inblandade, och t.o.m. skapat ett tryck på enskilda personer att konvertera. Mot bakgrund av ovanstående blir min fråga till justitieministern: Vilka åtgärder kommer justitieministern att vidta för att förändra den internationellt privaträttsliga lagstiftningen på detta område?
fr · GO11997 · 2001-04-02 00:00:00 — Fråga 2000/01:997 av () till statsminister om grönt kunskapslyft sade statsministern, enligt snabbprotokoll: "Låt mig bara säga några ord om någonting som jag tycker är ohyggligt viktigt innan jag kommer in på avslutningen. När det nu går uppåt i ekonomin, när jobben kommer, är det viktigt att vi inte tappar det perspektiv vi har försökt att anlägga om en ekologiskt uthållig tillväxt. Vi måste hålla fast vid det gröna perspektivet och också göra det folkligt. Visst är kemikaliesamhället något vi ska angripa. Visst är det så att koldioxiden är ett enormt bekymmer. Visst är det så att vi kan styra med grön skatteväxling och allt sådant, men om det inte startar i en äkta känsla för natur och det som lever runtomkring oss tror jag att mycket av miljöpolitiken blir tungt och väldigt tekniskt akademiskt. Därför har jag bjudit företrädare för folkbildningen och de gröna organisationerna till ett samtal på för att tillsammans med dem och miljöministern initiera ett grönt kunskapslyft där så många av oss svenskar faktiskt känner att vi hör hemma. Det ska bli ett grönt kunskapslyft, en stor bred folkbildningssatsning på kunskaper om natur och miljö. Det är en härlig start för en bra politik som rymmer mycket mer än grön skatteväxling och koldioxid, nämligen förundran över skapelsen och detta som lever runtomkring oss i den fantastiska värld vi har. Det startar vi ." Det har gått 14 månader och ingen kampanj har presenterats. Vad tänker statsministern göra för att uppfylla sitt löfte?
fr · GO11998 · 2001-04-02 00:00:00 — Fråga 2000/01:998 av () till finansminister om högt skattetryck för stockholmare Boende i är drabbade av ett högt skattetryck. Vid första anblicken kan det framstå som att skatterna ur ett nationellt perspektiv är låga i genom att kommunal-, landstings- och ofta kyrkoskatten är något lägre än riksgenomsnittet. Tyvärr utgör dessa skatter endast en mindre del av det totala skattetrycket. Flertalet boende i är därtill drabbade av osedvanligt hög fastighetsskatt. Fastighetsskatten drabbar inte bara privatpersoners boende utan även de lokaler näringsidkare använder, vilket i sin tur påverkar kostnaderna för varor och tjänster. Med anledning av ovanstående vill jag fråga skatteministern: Vilka åtgärder kommer skatteministern att vidta för att stockholmare ej ska vara drabbade av landets högsta skattetryck?