ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
frs · GO121058 · 2001-04-27 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:1058 om produktionsbortfall på grund av översvämningar har frågat mig vad jag avser göra för att jordbrukare som drabbas ekonomiskt av översvämningar ska få ersättning för sitt produktionsbortfall. Frågan om ekonomisk kompensation för skördeskador aktualiseras så gott som på grund av mycket regn, torka eller, som , översvämningar. Jag delar frågeställarens synpunkt att det viktigaste när det gäller skördeskador är att vidta de åtgärder som är möjliga för att förhindra att problemen över huvud taget uppstår. Detta kan vara allt från investeringar i markanläggningar till att odla mer odlingssäkra grödor och att ha en differentierad produktionsinriktning. Lantbruk och trädgårdsodling kommer dock alltid att vara beroende av vädret och oavsett vilka åtgärder som vidtas kommer lantbrukare även framöver att drabbas av skördeskador. I dessa fall kommer frågan upp om staten har ett ansvar att ersätta de brukare som drabbas. I samband med att övertog huvudmannaskapet för skördeskadeskyddet uttalades (prop. 1987/88:74) att staten bör ha ett övergripande ansvar vid skördeskador av naturkatastrofkaraktär som drabbar stora områden. Då skördeskadeskyddet senare helt avvecklades angavs att detta inte fick innebära att statens ansvar för skördeskador utökades i förhållande till vad som tidigare angivits (prop. 1993/94:236). Definitionen av vad som menas med skördeskador av naturkatastrofkaraktär som drabbar stora områden har prövats vid ett antal tillfällen och kommer även att prövas vad gäller översvämningarna föregående sommar. Hitintills har regeringen bedömt att de skördeskador som förekommit inte är att beteckna som skördeskador av det slaget. Regeringen undersöker dock alltid tillsammans med näringen om det kan finnas några alternativa finansieringar för att ersätta brukare som drabbas ekonomiskt hårt av översvämningar eller andra skördeskador. Ett exempel på detta är omfördelningen av generella arealbidrag till skördeskadefonden . Ett annat exempel är regeringens begäran till om att få använda EU-stöd som var avsett att kompensera jordbruket för valutakursförändringar till att ges till brukare som drabbats av skördeskador på grund av mycket regn . Denna begäran avslogs dock av .
frs · GO121059 · 2001-04-27 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:1059 om hälsotillståndet bland grisar hänvisar till en forskningsrapport från SVA om hälsotillståndet bland inom- och utomhusgrisar, och frågar om denna rapport kommer att föranleda någon åtgärd från . Den aktuella forskningsrapporten gäller en studie som genomfördes i samarbete mellan Svenska djurhälsovården, () och (). Enligt visar studien att grisar som vistas utomhus inte har ett bättre hälsotillstånd än de som vistas inomhus. Han påpekar att utomhusgrisar oftare drabbas av skabb och rödsjuka och menar att förekomsten av rödsjuka hos utomhusgrisar kan utvecklas till ett bekymmer både för förtroendet för branschen och för grisarna själva. Av forskningsrapporten framgår att de två besättningarna med utomhusgrisar som ingick i studien inte visade några särskilda sjukdomsproblem. Veterinärbesiktning efter slakt visade att utomhusgrisarna hade färre sjukliga förändringar i lungorna men fler ledskador jämfört med grisar som hålls inomhus. Skabbproblematiken var likartad i bägge uppfödningsformer. Den aktuella studien har refererats i dagspressen på ett sådant sätt att det förefaller som om hälsan är sämre hos grisar som hålls utomhus än hos dem som hålls i konventionella uppfödningsformer. Detta stämmer dock inte med rapportens slutsatser. Ledskadorna hos utomhusgrisar sattes av forskarna i samband med att grisar som vistas ute lättare smittas av rödsjuka, en sjukdom som orsakas av en bakterie som är allmänt förekommande i naturen. Vaccination mot rödsjuka är tillåten enligt Kravs regler för utomhushållning av grisar, men det har visat sig att många djurägare väljer att inte vaccinera sina slaktsvin. Ett syfte med studien var att klargöra vissa sjukdomssammanhang för att kunna ge en riktad rådgivning till producenter som föder upp grisar utomhus. En slutsats av studien är att djurägare som håller grisar utomhus bör vaccinera såväl avelsdjur som slaktsvin mot rödsjuka. Den aktuella studien kommer inte att föranleda någon särskild åtgärd från departementet.
frs · GO121060 · 2001-04-25 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:1060 om orättvisa pensionsregler har frågat mig om vilka initiativ som kan förväntas från min sida för att få bort orättvisor avseende beräkning av folkpension mellan de invandrare som kommit till som flyktingar och övriga invandrare. Inför genomförandet av skärptes kvalifikations- och beräkningsreglerna för folkpension som en anpassning till EG-rätten. Det är riktigt, som skriver, att det nu krävs antingen med ATP-poäng eller bosättning i för att oavkortad folkpension ska kunna utbetalas. Undantag från kravet bosättning i görs för flyktingar eller andra skyddsbehövande (enligt 3 kap. 2 eller 3 § utlänningslagen, 1989:529) som även får räkna sina bosättningsår i hemlandet som bosättning i . De som är födda eller tidigare omfattas av övergångsregler som innebär att de får full folkpension efter att ha varit bosatta i under sammanlagt efter fyllda . Regeringen har uppmärksammat att äldre invandrare som inte uppfyller bosättningskravet för oavkortad svensk folkpension i stor utsträckning är hänvisade till socialbidrag för sin försörjning. Av årets ekonomiska vårproposition framgår också att regeringen avser att ändra på detta förhållande genom att i en särskild proposition föreslå att ett nytt stöd, ett s.k. äldreförsörjningsstöd (ÄFS), riktat till dessa personer införs 2003. Propositionen om äldreförsörjningsstöd beräknas överlämnas till .
frs · GO121061 · 2001-04-27 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:1061 om tjuvfisket i har frågat justitieministern vilka åtgärder han ämnar vidta för att få slut på tjuvfisket i . Arbetet i regeringen är så fördelat att det ankommer på mig att besvara frågan. konvention om fiskeriförhållandena i de till och angränsande farvattnen är grunden för ländernas samverkan som bl.a. syftar till att effektivisera fiskerikontrollen i . Inom ramen för denna samverkan träffades ett avtal för att stävja olovligt fiske bl.a. genom att öka risken för ingripande och lagföring, vilket har lett till att och det danska Fiskeridirektoratet har etablerat ett väl fungerande samarbete. Avtalet innebär att överläggningar ska ske mellan länderna samt att myndigheterna ska utväxla rapporter om olaga fiske. Överläggningar ska bl.a. ta upp händelser som har väsentlig påverkan på tillämpningen av riktlinjerna för tillsynen. Årets möte kommer att hållas i . I båda länderna innebär straffbestämmelserna i princip samma sanktionsmöjligheter för överträdelser av fiskelagstiftningen. Det föreligger emellertid skillnader beträffande val av sanktioner. I används främst en straffrättslig sanktion medan ofta på administrativ väg drar in en fiskares fiskelicens när så är möjligt. Enligt min åsikt är det viktigt att rättskipningen fungerar snabbt och effektivt samt att brottspåföljderna är avskräckande och anpassade till brottens art och straffvärde. Jag uttalar mig självfallet inte om det enskilda fall avser, men allmänt sett är det orimligt om det dröjer mellan ett misstänkt olovligt fiske och den efterföljande domen. Att vissa brottmål kan avgöras i den tilltalades utevaro kan dock medverka till att målen avgörs snabbare. När det gäller de slags överträdelser som tar upp bör sanktionerna vara anpassade till de ofta betydande belopp som det olovliga fisket motsvarar. Jag är angelägen om att allmänt kunna förbättra fiskerikontrollen och minska tjuvfisket @ inte bara i . Ett led i detta arbete är det uppdrag som och överlämnade till regeringen om ett riskanalysbaserat fiskerikontrollsystem till sjöss och i hamnar. har regeringens uppdrag att bl.a. lämna förslag om den svenska användningen av sanktioner i ärenden om överträdelser av fiskebestämmelser. Jag finner frågeställning angelägen då en effektiv fiskerikontroll är en viktig förutsättning för ett hållbart fiske. Jag vill emellertid avvakta avrapporteringen av uppdrag, som redovisas , innan ytterligare åtgärder vidtas.
frs · GO121062 · 2001-04-25 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:1062 om förenkling av polisens administrativa arbete har frågat statsrådet vad hon gör för att underlätta polisens arbete och förenkla administrationen. Arbetet inom är fördelat så att det ankommer på mig att besvara frågan. Regeringen satte i regleringsbrevet upp som ett verksamhetsmål för polisen att den ska ge allmänheten en god service genom hög tillgänglighet samt snabb och korrekt handläggning av förvaltningsärenden. Satsningen på polisen fortsätter. Regeringen föreslår i vårpropositionen att polisen ska få ett ytterligare tillskott om . Dessutom föreslås att polisens anslag ska höjas med ytterligare . Satsningen kompletterar den som gjordes i budgetpropositionen då polisen tillfördes , och ytterligare . Självfallet kommer detta att bidra till att polisens servicefunktioner förbättras. Som skriver i sin fråga är ett ärende om tillståndshantering vid medborgarkontor i aktuellt. har tillsammans med i och gjort en framställning till om ändringar i bl.a. passlagen och ordningslagen, som ska göra det möjligt att hantera ansökningar enligt dessa lagar vid ett medborgarkontor. Framställningen bereds inom . Det är riktigt att polisen handlägger tillståndsärenden inom olika områden. Den bild som målar upp av att polisen bara skulle vidarebefordra handlingar är inte korrekt. Som exempel på motsatsen kan nämnas t.ex. ansökningar i vapenärenden och ärenden om tillstånd till allmänna sammankomster. Det finns ändå anledning att se över vilka typer av ärenden som ska hanteras av polisen och vilka som kan överföras till andra myndigheter. Detsamma gäller vilka uppgifter i samhället som polisen över huvud taget ska ansvara för. Regeringen har därför tillsatt en utredning för att göra en översyn av polisens arbetsuppgifter. Utredarens uppgift är att utreda och lämna förslag till ändringar som innebär att polisens verksamhet renodlas så att polisen i ökad utsträckning kan koncentrera sig på sin centrala funktion att minska brottsligheten och öka människors trygghet. Utredningen har också till uppgift att se över möjligheterna att komplettera polisens resurser i glest befolkade delar av . Utredningen ska redovisa ett delbetänkande med en kartläggning av polisens arbetsuppgifter. Slutbetänkandet ska redovisas .
frs · GO121063 · 2001-04-25 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:1063 om glukosamin har frågat mig vilka åtgärder jag är beredd att vidta för att medborgare som använder glukosamin som kosttillskott ska få fortsätta med detta. Bakgrunden till fråga är att utreder frågan om glukosamin ska betraktas som ett läkemedel eller som kosttillskott. Produkter som innehåller substansen glukosamin marknadsförs som ett "kosttillskott för lederna" och säljs framför allt i hälsokostbutiker och via postorder. Glukosamin är ett kroppseget ämne som i flera europeiska länder (dock inte i ) är godkänt som läkemedel för behandling av vissa ledsjukdomar. Substansen har särskilt studerats vid ledförslitning. Ingenting har framkommit som visar att friska personer behöver ett tillskott av glukosamin. Enligt vad jag har erfarit har skrivit till 17 företag som marknadsför glukosaminprodukter och gett dem möjlighet att bemöta verkets ställningstagande att produkter som innehåller glukosamin måste klassificeras som läkemedel och inte som kosttillskott. De flesta av företagen har kommit in med svar. Några företag har begärt dispens för fortsatt försäljning och fått det. bereder nu frågan i sin helhet och kommer att fatta ett beslut . Läkemedelslagen är en skyddslagstiftning med syfte att för konsumenternas skull säkra att tillgängliga läkemedel har visad effekt, är säkra och av god kvalitet. är en självständig myndighet som med stöd av läkemedelslagen ansvarar för att konsumenterna i får tillgång till sådana läkemedel. Att läkemedel genomgår kontroll ligger i konsumenternas eget intresse. Jag kan inte som socialminister ge synpunkter på vilka beslut ska fatta.
frs · GO121064 · 2001-04-27 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:1064 om wewewe har frågat mig om hur regeringen tänker integrera be-greppet mänskliga rättigheter i statliga myndigheters och institutioners verksamhet mot bakgrund av det i massmedierna uppmärksammade fallet då en person skall ha utlovats arbete som lockbete för avvisning med polis från . Självklart håller jag med om att alla enskilda som kommer i kontakt med myndigheter skall mötas av respekt och behandlas lika. Jag kan nämna att det pågår ett arbete inom FN med att ta fram nationella handlingsplaner för mänskliga rättigheter. och analys av hur svenska myndigheter arbetar för att förbättra skyddet av mänskliga rättigheter har presenterats (Ds 2001:10). Kart-läggningen skall ses som ett första steg i framtagandet av en svensk nationell handlingsplan för mänskliga rättigheter. Engagemanget för mänskliga rättigheter måste självklart också gälla för människor i . Öppenhet och förtroende är en förutsättning för och polisens uppdrag att se till att personer, som efter en noggrann och individuell prövning i två instanser inte bedöms ha rätt till uppehållstillstånd, återvänder hem. Om det i det fall som refererar till har gått till på ett sådant sätt som det har uppgetts i media, så har det funnits uppenbara brister vad gäller öppenhet och förtroende i relationen till de berörda personerna. Med anledning av det aktuella fallet som återgetts i massmedierna har jag erfarit att flera olika åtgärder vidtagits. ledning har uttalat att verket skall fördjupa diskussionerna om verkets förhållningssätt och se över om rutinerna behöver förändras eller på annat sätt kan klar-göras. Frågan planeras att tas upp på ett gemensamt möte med myndig-heter som är berörda av migrationsfrågor, bl.a. , och . () har tagit initiativ till en utredning. skall yttra sig till JO . Dessutom har jag erfarit att åklagare har inlett en förundersökning med anledning av uppgifterna. Sammanfattningsvis delar jag helt åsikter om krav på värdighet och respekt för mänskliga rättigheter. Jag välkomnar att de frågor som kommit upp med anledning av det enskilda fallet nu blir ut-redda och belysta av flera oberoende organ.
frs · GO121066 · 2001-04-25 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:1066 om forskning kring palliativ vård har frågat utbildningsministern vad han avser att göra för att de satsningar på forskning kring palliativ vård som Kommittén om vård i livets slutskede har föreslagit ska komma till stånd. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på frågan. Som konstaterar har Kommittén om vård i livets slutskede för sedan överlämnat sitt slutbetänkande. Betänkandet kommer att bli föremål för en bred remissbehandling. Därefter kommer vi i sedvanlig ordning att ta ställning till hur vi ska gå vidare med utredningens olika förslag.
frs · GO121068 · 2001-04-26 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:1068 om utlåning till Euratom har frågat hur jag avser agera när frågan om höjning av taket för Euratoms utlåning tas upp i ministerrådet. Euratomlånen tillkom 1977 i syfte att underlätta investeringar inom kärnkraftindustrin i medlemsländerna som alternativ till andra energikällor. Efterfrågan på lån från Euratom minskade , delvis som en följd av ändrad energipolitik i flera medlemsländer. hade samtliga lån inom unionen betalats tillbaka till fullo. I stället har man öppnat upp en möjlighet till långivning till . har kommissionen rätt att bevilja lån till projekt som ökar säkerheten och effektiviteten i kärnkraftverk i drift eller under konstruktion i tio preciserade central- och östeuropeiska länder. Nya kärnkraftverk eller andra kärntekniska anläggningar i dessa länder kan inte finansieras av Euratom. Euratomlånen ger möjlighet till finansiering av säkerhetshöjande åtgärder i sådana kärnkraftsverk i EU:s närområde som inte uppfyller västerländska säkerhetskrav. Syftet är att åtgärda uppenbara säkerhetsrisker i de befintliga kärnkraftverken. agerar såväl bilateralt som på EU-nivå för att de kärnkraftverk som inte går att uppgradera till en acceptabel säkerhet ska stängas så snabbt som möjligt. Finansieringen under Euratom innebär att kommissionen ges rätt att ta upp lån inom en given låneram för att finansiera utlåning för enskilda projekt. Kommissionens upplåning garanteras av gemenskapsbudgeten. Utlåningen till enskilda projekt garanteras av det enskilda låntagarlandet. I Europeiska rådets beslut från fastställdes ramen för utlåning under Euratom till . Enligt beslutet ska kommissionen, när utlåningen når , informera rådet och presentera ett förslag om höjning av beloppet. Beslut fattas i rådet. Det finns uppgifter om att kommissionen förbereder ett förslag om höjning av taket för Euratoms utlåning. Förslaget väntas bli färdigt . När förslaget har presenterats ska regeringen ta ställning i frågan. Mitt agerande kommer att bli avhängigt av den beredning som ska göras. I beredningen kommer för- och nackdelar med förslaget att noggrant vägas mot varandra.
frs · GO121069 · 2001-04-25 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:1069 om tuberkulos har frågat mig vilka åtgärder som jag avser att vidta för att förebygga en tuberkulosepidemi i . Under en följd av år har vi i varit befriade från många av de allvarligare smittsamma sjukdomarna, t.ex. polio och difteri, medan förekomsten av andra sjukdomar såsom tuberkulos ligger på en lägre nivå än vad som varit fallet. I har vi sett en minskning av antalet tuberkulosfall, och har det anmälts omkring 500 nya fall . Globalt är tuberkulos en sjukdom som drabbar barn och yngre vuxna. Bilden var likartad i till långt in på men har förändrats. Det är nu mycket ovanligt att personer födda i drabbas av tuberkulos och de fall man nu ser är nästan alla . Den positiva utvecklingen i avseende många av de allvarliga smittsamma sjukdomarna medför ingalunda att vi kan slå oss till ro och upphöra med att följa utvecklingen vad gäller dessa sjukdomar. Tuberkulos har fått en förnyad aktualitet genom kopplingen till hiv/aidssjukdomen som ökar mottagligheten och därmed bidrar till ökad spridningsrisk, klart ökad förekomst i många länder i vårt närområde samt uppkomsten av bakteriestammar som är resistenta mot tuberkulosläkemedel. Tuberkulos anmäls liksom övriga samhällsfarliga sjukdomar till och smittskyddsläkarna i respektive landsting enligt smittskyddslagen. Denna epidemiologiska uppföljning medför att vi har en god bild av de tuberkulosfall som dyker upp i samt att vi snabbt kan vidta åtgärder om elakartade former av sjukdomen skulle upptäckas i . Enligt smittskyddslagen åligger det även den behandlande läkaren att bedriva smittspårning vilket gör att smittvägarna snabbt kan identifieras, behandling tidigt kan sättas in och vidare smittspridning förhindras. Vid sker dessutom s.k. typning av samtliga de tuberkulosfall som dyker upp i vilket ger goda möjligheter att i detalj följa sjukdomens spridningsförlopp. Inom ramen för det nätverk för övervakning och kontroll av smittsamma sjukdomar som inrättats inom EU sker regelbundet utbyte av information om de tuberkulosfall som upptäcks inom EU. Tuberkulos är även en prioriterad fråga i det samarbete som sker inom beträffande smittsamma sjukdomar. Vid mötet i råd i enades statsministrarna bl.a. om att inrätta en särskild aktionsgrupp för smittsamma sjukdomar i . Sammanfattningsvis sker det en omfattande uppföljning av de tuberkulosfall som dyker upp i som det finns goda förutsättningar att ingripa mot de fall som konstateras. Sammantaget ger detta goda förutsättningar att förebygga att en tuberkulosepidemi ska uppkomma i . Jag ser därför inget behov av ytterligare åtgärder.
frs · GO121070 · 2001-04-25 00:00:00 — Svar på frågorna 2000/01:1070 om SJ och cykeltransporter och 1078 om polletteringsförbud för cyklar på tåg har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att förmå bl.a. SJ att ta ett samhällsekonomiskt ansvar som innebär att man underlättar transporter av cyklar på tåg. Skånberg har frågat om jag avser att vidta några åtgärder för att cyklar även i fortsättningen ska kunna polletteras på tåg. Låt mig först slå fast att väl fungerande järnvägstransporter är en viktig förutsättning för att bygga upp en effektiv och konkurrenskraftig kollektivtrafik. När det sedan gäller tågets starka miljöprofil så är det glädjande att konstatera att denna har bidragit till att stärka tågets konkurrenskraft på rese- och transportmarknaden. Vad beträffar polletteringen av resgods så har denna minskat kraftigt och varit en olönsam verksamhet för SJ . Endast en promille av resenärerna har utnyttjat möjligheten att pollettera sitt bagage , varför SJ under slutet av tvingades besluta att lägga ned verksamheten. Möjligheten att skicka cykeln som fraktgods kvarstår dock men i annan regi. SJ agerar på affärsmässiga villkor på en konkurrensutsatt marknad och finansieras inte av skattebetalarna utan genom kundernas köp av transporter. Att besluta om tjänsteutbud och prissättning ligger helt inom SJ:s ansvarsområde. Jag förutsätter dock att SJ i sin verksamhet tar hänsyn till olika kundkategorier och deras önskemål. Avslutningsvis vill jag dock nämna att Rikstrafiken har ett övergripande ansvar att verka för ett integrerat kollektivtrafiksystem. Som jag ser det ligger det väl inom ramen för detta ansvar att söka lösningar på hur t.ex. cykel och kollektivtrafik ska kunna integreras på bästa sätt. Enligt vad jag erfarit har Rikstrafiken också haft vissa samtal med olika parter för att hitta en bättre lösning på hur cyklar ska kunna transporteras på tåg.
frs · GO121072 · 2001-04-25 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:1072 om tandvården har frågat mig vad jag avser att göra för att genomföra en förbättring av tandvården även för medelålders och yngre. De satsningar som regeringen gör kommer att göra det möjligt att genomföra betydande förbättringar av tandvårdsstödet. fattades beslut om att tillföra tandvården för och ytterligare för i syfte att förbättra tandvårdsstödet. Av tillskottet tidigarelades som har använts till ett förbättrat stöd för helproteser. ekonomiska vårproposition (prop. 2000/01:100) föreslår regeringen att ytterligare tillförs tandvården . Jag skulle gärna se att tandvårdsstödet förstärktes så att alla fick ett reellt skydd mot höga tandvårdskostnader. För en generell förstärkning av tandvårdsstödet krävs dock betydligt större resurstillskott. De förbättringar som görs bör därför inriktas på de grupper som har de största behoven. Jag är fullt medveten om att det även bland medelålders människor finns många med stora tandvårdsbehov, medan problemet för de yngre ofta är att de har låga inkomster på grund av exempelvis studier. Jag anser ändå att de äldre är den grupp som bör prioriteras. De har i regel haft betydligt sämre möjligheter att behålla en god tandhälsa än yngre generationer. De drabbas därför i många fall av mycket höga kostnader på grund av omfattande behov av reparativ tandvård och protetiska åtgärder. Vid ökning av statens finansiering av tandvården är det nödvändigt att bl.a. beakta den fria prissättningens betydelse och risken för att kostnaderna för tandvårdsstödet drivs upp av en ökad efterfrågan. Det gäller att hitta lösningar som inte leder till en okontrollerad kostnadsutveckling. Det delbetänkande som överlämnades av utredningen 2000, Bättre tandvårdsförsäkring för äldre (SOU 2001:36) kommer att remissbehandlas. Därefter kommer regeringen att ta ställning till hur tandvårdsstödet bör förstärkas. I direktiven till utredningen (dir. 2000:65) skriver regeringen bl.a. att utredningens förslag till förbättrat skydd mot höga behandlingskostnader bör vara utformat på ett sådant sätt att stödet kan utvidgas till att omfatta andra grupper, vars tandvårdsbehov är stora, om tandvårdsstödet tillförs ytterligare resurser.