ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
frs · GO12971 · 2001-04-02 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:971 om skatten för lågavlönade har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att sänka skatten för lågavlönade så att fler har möjlighet att leva på sina inkomster i stället för bidrag. Skatternas främsta syfte är att finansiera de gemensamma utgifterna. Starka offentliga finanser är ett grundläggande villkor för en uthållig välfärd. Det fördelningspolitiska syftet är dock viktigt. De mest utsatta grupperna har tidigare kompenserats bl.a. genom en höjning av ersättningsnivåer inom socialförsäkringssystemet till . genomförs också en bred familjepolitisk reform i syfte att förbättra för barnen och barnfamiljernas situation och förbättra möjligheten att kombinera barn och förvärvsarbete. I reformen ingår maxtaxa inom barnomsorgen, höjda barnbidrag, förlängd föräldraförsäkring, rätt till barnomsorg för barn till arbetssökande samt ett återinförande av kontaktdagarna i den tillfälliga föräldrapenningen. Därtill kommer den pågående kompensationen för egenavgifterna som särskilt kommer låg- och medelinkomsttagare tillgodo. I detta avseende är reformen särskilt betydelsefull för deltidsarbetande och kvinnor. Det pågår således ett omfattande reformarbete både inom familjepolitiken och på skatteområdet vilket kommer lågavlönade tillgodo.
frs · GO12972 · 2001-04-04 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:972 om övergrepp mot funktionshindrade kvinnor har frågat mig vilka åtgärder jag avser vidta för att funktionshindrade kvinnor ska skyddas från övergrepp. Bakgrund är en studie som föreningen @ Kvinnor och handikapp gjort som visar att funktionshindrade kvinnor ofta är utsatta för våld och övergrepp, främst av manliga anhöriga men även av personal inom vård och omsorg. Våld mot kvinnor är, oavsett om kvinnan har ett funktionshinder eller inte, ett problem som regeringen tar på största allvar och som måste bemötas på bred front. Det handlar bl.a. om ökad kunskap, förbättrad lagstiftning, kvalitets- och kompetensutveckling inom vård och omsorg. Att ha ett funktionshinder innebär att man är särskilt beroende av andra människors hjälp i olika situationer. Jag förstår att kvinnor med funktionshinder därmed är mer utsatta än andra kvinnor. I samband med kvinnofridsreformen fick och andra berörda myndigheter inom området regeringens uppdrag att, med olika utgångspunkter, stödja reformens genomförande. Som exempel på myndighetsgemensamt uppdrag kan nämnas ett utbildningsmaterial som färdigställts och som ska användas för utbildning av personal inom både rättsväsende, socialtjänst och hälso- och sjukvård. Ett annat exempel är ett metodutvecklingsprojekt inom som syftar till att inom bättre kunna bedöma och tillgodose misshandlade kvinnors behov. Regeringen har inrättat ett Nationellt råd för Kvinnofrid som bl.a. har till uppgift att uppmärksamma problemområden som behöver åtgärdas, t.ex. våld mot funktionshindrade kvinnor. anordnade rådet ett seminarium om våld mot funktionshindrade kvinnor då frivilligorganisationerna m.fl. var inbjudna. Regeringen har även avsatt projektmedel till handikapporganisationer m.fl. för att öka kunskaper och stimulera till arbete för att motverka våld mot kvinnor. Ett förstärkt skydd för funktionshindrade har införts genom den nya bestämmelsen i socialtjänstlagen, den s.k. (71 a § SoL). Alla som är verksamma inom omsorgen om äldre och funktionshindrade ska därigenom vaka över att enskilda människor får god omvårdnad och trygga levnadsförhållanden. Missförhållanden ska anmälas till socialnämnden. Den omsorg som utförs av familj och närstående är mycket omfattande. Avlösarservice, korttidsvistelse utanför hemmet och andra former av stöd till anhöriga är insatser som förhoppningsvis kan förebygga en del av de övergrepp där en närstående är förövaren. Även rätten till personlig assistans, som inneburit en ökad självständighet och att isoleringen i hemmet brutits, borde minska risken för att närstående begår våld och övergrepp mot dessa kvinnor. Jag kommer noga följa utvecklingen inom detta område, bl.a. genom uppföljningar av anmälningsplikten inom omsorgen om äldre och funktionshindrade och de övriga satsningar som genomförs i samband med kvinnofridsreformen.
frs · GO12973 · 2001-04-04 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:973 om brandsäkerheten på svenska museer har frågat mig vad jag avser göra för att öka brandsäkerheten på våra museer. frågade mig för om på vilket sätt regeringen förvissar sig om att statens kulturbyggnader har en hög brandsäkerhet (2000/01:596). har också ställt en interpellation med frågor om brandskydd för kulturarvet till mig (2000/01:330). Interpellationen ska besvaras i kammaren . I frågesvaret till har jag kort beskrivit vilka bestämmelser som redan finns på området. Dels beträffande myndigheternas skyldighet att upprätta riskanalyser och vidta skadeförebyggande åtgärder, dels Kammarkollegiets uppgifter beträffande det statliga försäkringssystemet. har av regeringen fått i uppdrag att tillsammans med de centrala museerna utarbeta en strategi för att förbättra säkerheten vid museerna. Detta arbete pågår nu och innefattar såväl brandsäkerhet som stöldsäkerhet. Kontakter och i viss mån samarbete med andra aktörer på området sker, t.ex. med Kammarkollegiet, räddningstjänsten och . Uppdraget ska redovisas till . har haft och kommer även i fortsättningen att ha utbildning för museipersonal i säkerhetsfrågor. Vidare har fått i uppdrag att i samråd med och de centrala museerna redovisa en plan för fortsatt inventerings- och analysarbete beträffande de centrala museernas magasin för samlingar. Detta arbete innefattar också bl.a. säkerhetsaspekter när det gäller museernas föremålsmagasin. har för avsikt att anordna utbildning för museipersonal i bevarandefrågor, där säkerhetsfrågor ingår som en självklar del. har även tidigare uppmärksammat frågor om brandsäkerhet. och producerade 1997 en handbok om brandsyn och brandskyddsåtgärder i kulturhistoriskt värdefulla byggnader, kallad Brandskydd i kulturbyggnader. Redovisningarna av de båda beskrivna uppdragen kommer att ligga till grund för regeringens fortsatta överväganden på området.
frs · GO12974 · 2001-04-04 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:974 om facklig anslutning som grund för lönediskriminering har frågat statsrådet vilka åtgärder hon avser vidta för att facklig anslutning inte ska vara en grund för lönediskriminering på arbetsmarknaden. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på frågan. En arbetsgivares lönesättning får inte vara diskriminerande på grund av kön, etnisk tillhörighet, funktionshinder eller sexuell läggning. I övrigt råder det emellertid avtalsfrihet när det gäller att bestämma lönen. Arbetstagarens lön bestäms i anställningsavtalet. Om det inte sägs något annat i anställningsavtalet, har arbetstagaren inget rättsligt grundat anspråk på att erhålla samma lön som andra arbetstagare. När det gäller arbetstagare som direkt omfattas av ett kollektivavtal brukar dessa bli föremål för återkommande löneförhandlingar, beroende på att kollektivavtalets lönebestämmelser är tidsbegränsade eller på annat sätt förutsätter en omförhandling. I samband därmed finns möjlighet att avtala om retroaktiv lön. För oorganiserade arbetstagare gäller ofta att deras anställningsavtal knyter an till kollektivavtalet på ett sådant sätt att också deras löner är föremål för samma tidsbegränsning. Men eftersom det råder avtalsfrihet finns det inget rättsligt krav på att det ska vara så. Det finns inte heller något rättsligt krav på att avtalets bestämmelser om retroaktiv lön ska gälla även för oorganiserade arbetstagare. Jag har inte för avsikt att föreslå några ändringar i den beskrivna ordningen.
frs · GO12975 · 2001-04-04 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:975 om ubåtsjaktförmågan har frågat mig vilka åtgärder jag avser vidta för att Försvarsmaktens helikopterkompetens vad gäller ubåtsjaktförmåga i saltvatten kan säkerställas. Försvarsmaktens förmåga till ubåtsjakt består i att hindra eller försvåra anfall eller annan verksamhet med fientliga ubåtar. Ubåtsjaktuppgiften löses av helikoptrar, flygplan och fartyg. I regel arbetar dessa i ett för uppgiften sammansatt förband, en s.k. ubåtsjaktstyrka. I detta hänseende står helikoptrar och flygplan främst för överraskande insats och snabb avsökning. För att upprätthålla den operativa ubåtsjaktförmågan hos marinstridskrafterna krävs såväl en tränad personal som adekvat utrustning. Helikoptrarna har således speciell utrustning för att lokalisera och anfalla ubåtar. Efter beslut (prop. 1999/2000:30, bet. 1999/2000:FöU2, rskr. 1999/2000:168) har regeringen genomfört en ominriktning av Försvarsmaktens organisation och verksamhet. Inriktningen för sjöstridskrafterna innebär upprättande av två likvärdiga baser, i /och i . Vidare ger inriktningen möjlighet till tillfällig basering på ytterligare en plats. Av operativa skäl ges således fortsatt möjlighet till verksamhet för sjöstridskrafterna i . På motsvarande sätt innebär inriktningen av helikopterverksamheten upprättandet av två större enheter för helikopterförbanden, i och i /Malmen, samt en mindre enhet i . Även kommer helikopterresurser att vara baserade på skilda orter, t.ex. i . Vid sjöoperativ verksamhet i västerhavet, t.ex. ubåtsjakt, kommer helikoptrar avsedda för sådan verksamhet att vara baserade på i . Sammanfattningsvis innebär inriktningen av Försvarsmakten att marinstridskrafternas verksamhet, såsom övningsverksamhet av ubåtsjaktstyrkan, ska kunna bedrivas även i västerhavet.
frs · GO12976 · 2001-04-05 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:976 om kosovoalbanska flyktingar har frågat mig vad jag avser att göra för att tillgodose att de kosovoalbanska flyktingarna tryggt kan återvända till en region som regeringen anser är så orolig, att man valt att skicka militära förstärkningar dit. Det kan i förstone förefalla som om det finns en motsättning mellan de två förhållanden som uppmärksammat. Så är emellertid inte fallet. De som återvänder till regionen gör det till provinsen i . Som jag redogjort för i flera frågesvar till riksdagsledamöter, till , kan kosovoalbaner generellt sett tryggt göra detta. Jag stöder mig därvid bl.a. på de bedömningar som görs av FN-administrationen () och (). Denna uppfattning delas av andra länder som har tagit emot personer från Kosovo för tillfälligt skydd. De förstärkningar av KFOR, som regeringen beslutat om, görs inte på grund av oroligheter i Kosovo. De oroligheter som förorsakat förstärkningarna äger rum på andra sidan gränsen i f.d. jugoslaviska republiken (). KFOR gör nu ökade insatser för att Kosovo inte ska kunna utnyttjas som basområde för attacker på territorium. Detta kräver resurser för att förbättra bevakningen av gränsen. Förstärkningen av KFOR samt EU:s ställningstaganden och åtgärder rörande krisen i avser att motverka en destabilisering i landet. Det finns ytterligare ett skäl till att regeringen beslutade att förstärka KFOR. En ny uppgift för organisationen är att kunna undsätta observatörer från EU som har tillförts det oroliga området i sydöstra . Regeringen anser att , i egenskap av EU-ordförande, ska kunna medverka i en eventuell sådan undsättning. och bedömer att det inte finns anledning för kosovoalbaner att nu avstå från att återvända till Kosovo på grund av händelseutvecklingen i . Jag ser för min del inte skäl för att ifrågasätta denna bedömning. Jag vill avslutningsvis nämna att jag fortlöpande håller mig underrättad om hur situationen utvecklas och vilka bedömningar som bl.a. och gör av eventuella återverkningar i Kosovo.
frs · GO12977 · 2001-04-11 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:977 om konkurrensutsättning av drift och underhåll har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att motverka att säkerheten på våra järnvägar försämras vid en konkurrensutsättning av drift och underhåll. Först vill jag göra klart att järnvägen omfattas av nollvisionen. Det innebär att ingen person ska dödas eller skadas allvarligt till följd av trafikolyckor. Vi har kommit mycket långt inom järnvägssektorn, där dödsolyckor är ovanliga. Personalen är självklart en viktig faktor i säkerhetsarbetet. ställer därför höga krav på utbildningen hos de personer som har betydelse för säkerheten. De genomgår också test och medicinska kontroller med jämna mellanrum. För att upprätthålla en hög säkerhetsnivå krävs styrnings- och ledningssystem. Inför konkurrensutsättningen har därför startat ett program för att se över kraven på säkerhetsledning hos de företag som kan komma att utföra arbeten åt . Då en tjänst ska upphandlas ställer krav på utföraren så att de mål som regering och riksdag satt upp rörande trafiksäkerhet, miljö m.m. nås. genomför nu en systematisk utbildning av personalen som ansvarar för beställning av banhållningsåtgärder. Jag har fullt förtroende för ledning när det gäller hur trafiksäkerheten hanteras i verket. Jag kommer dock med stort intresse att följa hur konkurrensutsättningen genomförs.
frs · GO12978 · 2001-04-02 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:978 om budgetpåverkan har frågat mig om budgetpåverkan och vilka initiativ den tänker vidta för att förhindra att EU:s budgetramar sprängs. I sin fråga hänvisar till ett arbetsdokument som rapportör för i budgetutskottet, i Naval, har skrivit. Regeringen avser inte vidta några ytterligare initiativ på budgetområdet med anledning av . Regeringen verkar för en budgetrestriktiv politik inom EU och anser det vara av stor vikt att unionens resurser används så effektivt som möjligt. , rådet och kommissionen har genom det interinstitutionella avtalet av lagt fast de yttersta ramarna för EU:s budget för perioden 2000@2006. Regeringen anser och framhåller i diskussioner att nytillkommande uppgifter för unionen, som ska finansieras av EU:s budget, måste rymmas inom de ramar som beslutats. Det kan i vissa fall leda till att man måste göra omprioriteringar för att nytillkommande behov ska rymmas inom de beslutade ramarna. Vad gäller budgetära konsekvenser är det svårt att uttala sig om när olika initiativ implementeras och hur stora budgetkonsekvenserna då blir. Jag har dock noterat att behoven av administrativa resurser kan komma att öka och regeringen följer noga EU-budgetens utveckling. EU-budgeten har utsatts för stora påfrestningar vad gäller framför allt västra och BSE. Behovet av resurser för dessa ändamål har man dock hanterat inom de ramar som finns, bl.a. genom omprioriteringar.
frs · GO12979 · 2001-04-04 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:979 om läkemedelsskulder har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att patienter inte ska bli skuldsatta på grund av höga läkemedelskostnader. Högkostnadsskyddet för läkemedel begränsar patientens samlade läkemedelsutgifter till . Skyddet bygger på att den enskilde patienten får sin totala läkemedelskostnad stegvis reducerad enligt en trappstegsmodell beroende på hur stor kostnaden är. Högkostnadsskyddet för sjukvård som tillhandahåller innebär att kostnaderna för öppen hälso- och sjukvård inte ska kosta patienten mer än . Sammantaget innebär detta att alla människor med behov av sjukvård och behandling i form av läkemedel i förväg vet att de inte behöver betala mer än . I samband med att det nya systemet för läkemedelsförmånen infördes uttalade regeringen att det självklart inte får förekomma att människor på grund av att de inte vid ett visst tillfälle har råd att betala egenavgiften undanhålls möjligheten att få tillgång till erforderlig medicin. Därför infördes ett delbetalningssystem som gör att höga engångskostnader kan delas upp . Regeringen tillsatte en särskild utredare med uppdrag att göra en översyn av den nuvarande läkemedelsförmånen. Det grundläggande syftet var att få förslag till hur det ska göras möjligt för patienterna att få tillgång till värdefulla läkemedel till rimliga kostnader. Ett betänkande med förslag kring denna och en rad andra frågor kring läkemedel överlämnades till regeringen och bereds nu inom efter en omfattande remissrunda. Min avsikt är att föreslå regeringen att lägga en proposition till med utgångspunkt i förslagen i betänkandet .
frs · GO12980 · 2001-04-04 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:980 om länsstyrelsernas tillsynsansvar har frågat mig vilka åtgärder jag ämnar vidta för att i enlighet med intentionerna i förkorta utredningstiderna vid länsstyrelserna i samband med deras tillsynsansvar gällande barnavårdsutredningar enligt 50 § socialtjänstlagen (1980:620). Bakgrunden till frågan tycks vara att en länsstyrelse, enligt uppgift, låtit meddela att tillsynsärenden kan ta upp till . Jag vill börja med att konstatera att länsstyrelserna, liksom andra förvaltningsmyndigheter, har att följa bestämmelserna i förvaltningslagen (1986:223) där det stadgas att varje ärende ska handläggas så enkelt, snabbt och billigt som möjligt utan att säkerheten eftersätts. Myndigheten ska vid behov inhämta upplysningar och yttranden från andra myndigheter. Jag har inte fått några indikationer på att länsstyrelsernas handläggningstider för tillsyn av barnavårdsärenden skulle vara otillbörligt långa. Av länsstyrelsernas årsredovisningar framgår att flera länsstyrelser har höga ambitioner när det gäller att förkorta tiden för handläggning av enskilda ärenden. Jag kommer naturligtvis att kontinuerligt informera mig om hur länsstyrelserna bedriver sin tillsynsverksamhet. Jag vill också understryka att principen om barnets bästa självfallet ska vara vägledande för länsstyrelserna i deras tillsynsarbete. Jag vill också nämna att länsstyrelserna och har kommit överens om att särskilt prioritera barnperspektivet i sitt gemensamma tillsynsarbete.
frs · GO12982 · 2001-04-11 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:982 om statens ägande i , har frågat mig om vilka åtgärder jag avser vidta för att klargöra statens politik vad gäller för aktieägare och allmänhet. och ledning har beslutat om en inriktning av företaget mot en renodling av verksamheten till ett skogsägande företag. Den utvecklingen ser jag positivt på. Jag ser även positivt på den allmänna strävan som präglar många statligt ägda företag, nämligen att företagen koncentrerar sig på kärnverksamheten. I den politiska debatten nämns ibland önskemål om att åter bygga upp . Det är inte aktuellt att vidta några åtgärder i den riktningen avseende statens innehav i .
frs · GO12983 · 2001-04-11 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:983 om väg 44 har frågat mig vilka åtgärder jag avser vidta för att säkerställa att väg 44 och de övriga vägarna i ([, , , ], i övrigt och ) rustas till en god och säker standard. Bakgrunden till frågan är att enligt beslutat att fortsätta centraliseringen av sjukvården i och att detta då ställer ökade krav på snabbare och säkrare vägtransporter, särskilt på . I den regionala transportplanen för finns objektet Råsseröd-Båberg på . Jag har erfarit att i sin budget har reserverat medel för en byggstart av det objektet. Jag har även erfarit att slutför uppsättandet av mitträcke på en sträcka av på öster om . Detta är en del i regeringens särskilda satsning på ökad trafiksäkerhet.
frs · GO12984 · 2001-04-11 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:984 om den allmänna infrastrukturen har frågat statsministern om han avser att eventuellt avlämna en proposition om den allmänna infrastrukturen . Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på frågan. Regeringens avsikt är att lämna en sådan proposition .
frs · GO12985 · 2001-04-04 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:985 om produktansvar inom hälso- och sjukvården har frågat mig vilka åtgärder jag avser vidta för att sjukvården ska ta sitt ansvar för felbedömningar och slarv. Grundläggande för all hälso- och sjukvård måste vara att människor ska känna trygghet och kunna vara säkra på att de ges vård som håller hög kvalitet. I lagstiftningen ställs därför höga krav på kvalitet i hälso- och sjukvården och kvalitetsfrågorna kommer också alltmer i fokus. Från att tidigare ha handlat om medicinska resultat och medicinteknisk säkerhet har kvalitetsfrågorna alltmer kommit att handla om hälso- och sjukvårdens förmåga att möta de krav som medborgarna och patienterna har på vården. Jag vill i detta sammanhang framhålla att det är helt oacceptabelt att människor skickas runt i vården utan att någon tar ansvar för dem. För patienter som råkat illa ut i vården eller som är missnöjda med den vård de fått finns ett väl fungerande system med olika myndigheter som har till uppgift att utöva tillsyn, pröva ansvarsfrågor respektive att hjälpa till när det uppstår problem inom sjukvården. Hit hör regionala tillsynsenheter, () samt landstingens patientnämnder. En patient som skadats i samband med vård och behandling kan dessutom få ersättning från patientförsäkringen. Enligt lagen (1998:531) om yrkesverksamhet på hälso- och sjukvårdens område är vårdgivaren skyldig att anmäla till om en patient i samband med hälso- och sjukvård drabbats av eller utsatts för risk att drabbas av allvarlig skada eller sjukdom, den s.k. utreder anmälningarna och tar ställning till om åtgärder är påkallade, t.ex. om en anmälan bör göras till för prövning av om ett fel som någon av hälso- och sjukvårdspersonalen begått bör medföra disciplinpåföljd. En viktig del är också återföringen till sjukvården för att förhindra en upprepning av misstagen. Enligt hälso- och sjukvårdslagen (1982:763) ska kvaliteten i verksamheten systematiskt och fortlöpande utvecklas och säkras. Vårdgivare är därför skyldiga att ha egna system för avvikelsehantering. tar i sin fråga upp att inte kan pröva disciplinärenden om ärendet varit föremål för en straffrättslig prövning men inte ansetts vara ett brott på grund av bristande bevisning. har uppmärksammat på detta och framställt om en lagändring för att en sådan prövning ska kunna ske. Ärendet bereds inom och skulle det visa sig finnas behov av en sådan ändring är regeringen beredd att återkomma till i denna fråga.
frs · GO12986 · 2001-04-11 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:986 om biståndsarbete med studielån har frågat mig om jag avser att vidta några åtgärder för att underlätta för biståndsarbetare och missionärer med studielån att betala tillbaka lånen senare än vad de nuvarande reglerna tillåter. säger att möjligheten till uppskov normalt är begränsad till . Huvudregeln i nuvarande återbetalningssystem är att en låntagare ska återbetala ett belopp som motsvarar av inkomsten enligt senaste taxering. För utomlands bosatta, vilkas inkomst inte taxeras i , gäller i stället att de ska betala ett belopp som motsvarar en tjugondel av den aktuella skulden. Om det finns synnerliga skäl kan () sätta ned årsbeloppet om den återbetalningsskyldiges ekonomiska situation ger anledning till det. I det nya studiestödssystemet som träder i kraft kommer personer som är återbetalningsskyldiga att behandlas på samma sätt oberoende av om de är bosatta i eller utomlands. Låntagare som har lån enligt nuvarande studiestödslag kan välja att betala tillbaka lånen enligt de nya bestämmelserna. Enligt den nya lagen ska återbetalning ske med ett årsbelopp som bl.a. baseras på skuldens storlek. En låntagare som anser att återbetalning enligt huvudregeln blir för betungande kan utnyttja vissa trygghetsregler som gör det möjligt att få årsbeloppet nedsatt till av inkomsten. Fr.o.m. blir procentsatsen högre. Hel nedsättning ska kunna ske om det föreligger synnerliga skäl. Det kan gälla personer med mycket små inkomster eller personer som varaktigt är beroende av socialbidrag. I praktiken innebär det att hänsyn kan tas till den återbetalningsskyldiges inkomst och betalningsförmåga oavsett vilket återbetalningssystem som ska tillämpas. Det är CSN som bestämmer årsbeloppet för den enskilde. Om den återbetalningsskyldige inte anser sig kunna klara av att fullgöra betalningen kan han eller hon begära nedsättning hos CSN. Myndighetens beslut avser det aktuella år som nedsättning begärs för. Prövningen kan göras . Biståndsarbetare och missionärer kan precis som andra låntagare ansöka om att hänsyn ska tas till deras betalningsförmåga vid återbetalning av studielån. Någon särskild tidsgräns som nedsättningen kan lämnas inom finns emellertid inte.