ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
frs · GO121438 · 2001-07-19 00:00:00 — Svar på frågorna 2000/01:1430 om polisens maktmedel, 1433 om omhändertagande av huliganer och 1438 om bekämpning av terrorism har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att öka polisens möjligheter att förebygga och ingripa effektivt och säkert mot den typ av kriminella handlingar som begåtts på i samband med . har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att ge polisen befogenhet att omhänderta deltagare i upplopp i . har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att motverka vad han kallar på-gatan-terroristers välriktade angrepp på vår svenska demokrati. Samtliga frågor är ställda mot bakgrund av händelserna i samband med i och jag besvarar frågorna i ett sammanhang. Jag delar den upprördhet frågeställarna och många andra har givit uttryck för efter toppmötet. Ordningsstörningar och våld av det slag som förekom vid mötet i utgör ett angrepp mot vår demokrati. Demonstrationsfriheten är ett centralt inslag i den svenska demokratin och ska så vara. Polisen har en viktig uppgift i att upprätthålla allmän ordning och säkerhet i samband med demonstrationer. Att den uppgiften kan vara utomordentligt svår framgick tydligt vid . Händelserna i ger anledning till en närmare granskning av de möjligheter och begränsningar som gäller för polisens arbete inför och under större tilldragelser. Regeringen har därför beslutat tillkalla en kommitté med uppgift att se över polisens arbete för att säkra ordningen, värna demonstrationsfriheten och stärka den enskildes rättstrygghet i samband med större evenemang. Med utgångspunkt bl.a. i en analys av händelserna i ska kommittén överväga och föreslå åtgärder som med bibehållen respekt för demonstrationsfriheten kan leda till att allvarliga ordningsstörningar kan förebyggas och bekämpas. I kommitténs arbete ingår att bl.a. överväga frågor om polisens planering, förberedelser och organisation inför större evenemang, det internationella polissamarbetet, polisens beredskap och kompetens för ingripanden mot allvarliga ordningsstörningar och om polislagens bestämmelser om tillfälliga omhändertaganden och andra regler som syftar till att upprätthålla ordningen och förebygga brott. Kommittén får också överväga andra frågor som den uppmärksammar under arbetets gång. Uppdraget ska slutredovisas . Vid för rättsliga och inrikes frågor behandlades också frågan utifrån ett internationellt perspektiv. Medlemsstaterna diskuterade där åtgärder inom flera olika områden för att den allmänna ordningen och säkerheten vid större möten ska kunna upprätthållas.
frs · GO121442 · 2001-07-02 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:1442 om investeringsstöd till solceller har frågat mig om jag avser påskynda arbetet för att stimulera solcellsutvecklingen i . pekar på den framgångsrika forskningen på solcellsområdet vid , men befarar att trots detta hamnar på efterkälken när det gäller en av de stora framtidsbranscherna. Statsministern inbjöd företrädare för näringslivet till ett rundabordssamtal om framtiden för svensk solenergi. Syftet var att diskutera möjligheten att hitta en industriell plattform för att kommersialisera forskningsresultaten från . pågår arbete för att under ledning av tillsammans med näringslivet formera en projektgrupp som kan driva det fortsatta utvecklingsarbetet. följer arbetet noga och beredskapen är god för att diskutera frågor om eventuellt statligt stöd till det fortsatta utvecklingsarbetet. Jag ser fram mot att få ta del av resultaten från dessa diskussioner. När frågan om näringslivets engagemang och finansiering kommit närmare sin lösning kan behovet av ytterligare statligt stöd från exempelvis det energipolitiska programmet prövas, t.ex. till fortsatt utvecklings-, demonstrations- och pilotverksamhet. är kostnaderna för att producera el med solceller mycket höga jämfört med det svenska elpriset. Ett fortsatt utvecklingsarbete är nödvändigt för att solcellstekniken ska kunna närma sig en situation där den blir kommersiellt konkurrenskraftig. Framtida utvärderingar, t.ex. av insatserna inom det energipolitiska programmet, kommer bl.a. att utgöra grund för en bedömning av hur introduktionen av solceller i eventuellt ska främjas .
frs · GO121443 · 2001-07-11 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:1443 om näringslivets utveckling i har frågat näringsminister vad han avser att vidta för åtgärder för att en dansk arbetsgivare inte ska behöva betala socialavgifter i för en anställd som är bosatt i och arbetar på distans härifrån. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på frågan. Principen i det svenska socialavgifts- och socialförsäkringssystemet är att all ersättning som är förmånsgrundande också ska utgöra underlag för socialavgifter. Lön och andra inkomster av arbete är förmånsgrundande för personer som omfattas av svensk arbetsbaserad socialförsäkring. Detta innebär att om en person omfattas av svensk arbetsbaserad socialförsäkring så ska svenska socialavgifter betalas. Socialavgifterna finansierar denna försäkring. Vilket lands sociala trygghetssystem som ska gälla när en person inom EU är bosatt i ett land och arbetar i ett annat land regleras i rådets förordning (EEG) nr 1408/71 om samordning av de sociala trygghetssystemen. Det lands vars sociala trygghetssystem en person omfattas av har också rätt att ta ut avgifter för finansiering av de sociala systemen, dvs. för del socialavgifter. Huvudregeln enligt förordningen är att man omfattas av arbetslandets lagstiftning. Bor man i och arbetar i omfattas man alltså av det danska sociala trygghetssystemet och eventuella avgifter för finansiering av det systemet ska då betalas enligt vad som gäller i . Om man däremot normalt utför en viss del av arbetet också i bosättningslandet ska man enligt förordningen omfattas av bosättningslandets trygghetssystem. Detta innebär att om man normalt arbetar i både och och bor i så omfattas man av det svenska trygghetssystemet och ska svenska socialavgifter betalas av den danska arbetsgivaren. Vad som krävs för att en person ska anses utföra arbetet till viss del i ett land är en tolkningsfråga, vilken i första hand avgörs av tillämpande myndigheter och ytterst av . Enligt förordningen finns det en möjlighet för myndigheterna i respektive land att komma överens om undantag från förordningens regler för vissa grupper av personer eller för vissa personer. Det finns alltså en möjlighet att låta personer som arbetar både i och omfattas av det danska trygghetssystemet om svenska och danska myndigheter kommer överens om det. Det skulle innebära att svenska socialavgifter inte tas ut. Det pågår kontakter mellan svenska tillämpande myndigheter och socialministeriet i kring frågan om möjligheten att lösa vissa av dessa situationer genom individuella dispenser. Jag avser inte att vidta någon åtgärd för att danska arbetsgivare inte ska behöva betala socialavgifter i för anställda som omfattas av den svenska socialförsäkringen.
frs · GO121444 · 2001-07-02 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:1444 om och har frågat mig om hur jag tänker agera när det gäller ansvar för miljö- och kulturförstöring i . Jag vill först slå fast vad statens roll som ägare till är. Som ägare bestämmer staten de övergripande målen för företagets verksamhet. har som huvuduppgift att på ett effektivt sätt producera och leverera el till sina kunder. Detta ska ske på ett affärsmässigt sätt, vilket innebär att företaget ska uppfylla marknadsmässiga avkastnings- och utdelningskrav i sin affärsverksamhet. Den operativa verksamheten är bolagets styrelses och lednings ansvar. Denna beslutsordning gäller såväl privata som helt eller delvis statligt ägda företag. Jag vill dock påpeka att besitter ett stort miljökunnande och sannolikt kan bolaget som delägare i Laubag bidra positivt till utvecklingen av företagets produktionsresurser. Det är viktigt att komma ihåg att Laubag inte är helägt av utan ägs delvis genom dotterbolaget och att det finns andra ägare som exempelvis det amerikanska energibolaget . Utvinningen av brunkol är reglerad enligt tysk lag. Den federala gruvlagen innehåller ett expropriationsförfarande för att reglera eventuella intressekonflikter. Jag har förvissat mig om att ledning och styrelse följer gällande lagstiftning på relevanta områden och tar hänsyn till uttryckt kulturell och miljöpolitisk hänsyn.
frs · GO121448 · 2001-07-19 00:00:00 — Svar på frågorna 2000/01:1431 om i , 1435 om ersättning till företagare, 1448 om vandaliseringen i och 1511 om ersättning till näringsidkare efter kravallerna i Med anledning av händelserna i samband med Göteborgstoppmötet har , och frågat mig vilka åtgärder jag avser vidta för att de som har drabbats av skadegörelse ska hållas ekonomiskt skadeslösa. har ställt samma fråga till statsministern. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara även på den sistnämnda frågan. Jag väljer att svara på frågorna i ett sammanhang. Både under och efter oroligheterna i har jag haft anledning att utförligt kommentera våldsverkarnas beteende. Jag har då framhållit att det som inträffat är fullkomligt oacceptabelt. Det finns anledning att även i detta sammanhang upprepa det. Till detta ska naturligtvis läggas att jag djupt beklagar den förstörelse som drabbat @ som arbetat hårt med sitt värdskap @ samt enskilda personer och företag. Inledningsvis vill jag betona det självklara förhållandet att det är de som har vållat skadorna som ska ersätta dem. I den mån förövarna av skadegörelsen i kan identifieras, lagföras och överbevisas om sin medverkan i förstörelsen är det alltså dessa som ska ersätta skadorna. De som fått egendom förstörd är som regel försäkrade mot skadegörelse. Liksom vid andra skadehändelser får det alltså nu i vanlig ordning prövas om försäkringarna täcker de aktuella skadorna. Hur denna prövning utfaller är bl.a. beroende av villkoren i de berörda försäkringsavtalen och således en sak mellan försäkringsbolagen och de försäkrade. Det är därför ännu för tidigt att ta ställning till de frågor som ställts av , , och . Allmänt kan emellertid sägas att det i den uppkomna situationen inte finns någon generell rätt till ersättning av staten. Däremot kan ersättning betalas enligt skadeståndslagen ifall skador har vållats genom fel eller försummelse vid myndighetsutövning, varvid skadeståndsanspråk normalt handläggs av Justitiekanslern. I vissa exceptionella situationer kan regeringen besluta om ersättning till enskilda som drabbats av skador, trots att det inte finns någon ersättningsskyldighet. Med hänsyn till pågående rättsprocesser och handläggning i försäkringsbolagen har regeringen inte haft anledning att ta upp den frågan.
frs · GO121450 · 2001-07-02 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:1450 om miljöstödet för utrotningshotade mjölkboskapsraser har frågat mig om jag är beredd att låta göra en utvärdering och en översyn av det nuvarande regelverket för stöd till utrotningshotade koraser innan nya raskoder fastställs. har beslutat att nötboskapsrasen svensk kullig boskap (SKB) ska delas upp så att fjällraskor och rödkullor i fortsättningen ska vara separata raser. har gett i uppdrag åt Fjällras respektive att ta fram underlag på vilka djur som ska hänföras till fjällras respektive rödkulla. har ansvar för att löpande följa arbetet och bevaka nya forskningsrön inom det husdjursgenetiska området. Förekommer det anledning till förändringar av kriterier och villkor inom miljöersättningen till utrotningshotade husdjursraser, t.ex. till följd av ny kunskap om husdjursrasernas släktskap, kommer behovet av förändringar att bedömas inom ramen för utvärderingen och uppföljningen av Miljö- och landsbygdsprogrammet. Regeringen har dessutom gett i uppdrag att utarbeta underlag till en landrapport som bidrag till en av FAO planerad rapport om det globala tillståndet för genetiska husdjursresurser. Landrapporten ska innehålla djurinventeringar, kartläggning av utvecklingstendenser och hot, karakterisering och värdering av raser. Därtill kommer den att ge förslag på aktiva åtgärder som information, uthålligt avelsarbete, åtgärder för sperma- och embryobanker och speciella insatser för de gamla lantraserna. Därför avser jag inte att vidta några övriga åtgärder.
frs · GO121452 · 2001-07-05 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:1452 om deltidsbrandmän i glesbygd har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att göra det möjligt för räddningstjänsten att köpa beredskap av privata företag. I räddningstjänstlagen (1986:1102) finns bestämmelser som bl.a. reglerar hur en räddningskår ska vara utformad. Enligt lagens 13 § ska en räddningskår bestå av en räddningschef och en eller flera räddningsstyrkor. En räddningsstyrka ska bestå av anställd personal. Frågan om privatisering av räddningstjänst har tidigare diskuterats inom . Frågan har därvid tillbakavisats med hänvisning bl.a. till den speciella uppgiften att rädda liv som är förknippad med verksamheten. I proposition 1985/86:170 har det betonats att samhället måste ha det direkta inflytandet över skötseln av räddningstjänsten. Enligt 11 kap. 6 § regeringsformen är myndighetsutövning en så viktig och ingripande förvaltningsuppgift att den kan delegeras till enskild endast med stöd av lag. Vad gäller räddningstjänst finns dock ett undantag då kommunen kan överlåta åt annan än att göra räddningsinsatser som kräver särskild kompetens (t.ex. oljesanering). föreslog i betänkandet (SOU 1994:67) lagändringar med innebörden att de kommuner som så önskar bör ges rätt att överlåta vissa delar av det skadeavhjälpandet räddningstjänstarbetet till en entreprenör. Förslaget, som mötte kritik i remissbehandlingen, fördes dock inte vidare. Det är angeläget att den kommunala räddningstjänsten fortlöpande utvecklas och effektiviseras men det får inte ske på bekostnad av den enskildes rättstrygghet. genomför en särskild utredare en översyn av räddningstjänstlagen (dir. 1999:94, dir. 2001:30). Utredningen ska redovisa resultatet av sitt arbete . Frågor som anknyter till möjligheten för räddningstjänsten att kunna köpa beredskap av privata företag kan komma att behandlas av utredaren. För övrigt kan jag nämna att regeringen har uppmärksammat de växande problemen med rekrytering av deltidsbrandmän och har därför uppdragit åt att redovisa förutsättningarna för deltidsanställda brandmän vad avser rekrytering, ersättning, utbildning och arbetsförhållanden. Uppdraget ska redovisas . Härigenom hoppas vi få fram ett bra underlag för bedömningar och eventuella åtgärder.
frs · GO121454 · 2001-07-02 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:1454 om förbud mot bekvämlighetsflagg har frågat mig om jag är beredd att ta initiativ till ett svenskt förbud mot bekvämlighetsflaggade fartyg. Inledningsvis håller jag med om att det finns en risk att fartyg med oacceptabel standard anlöper våra hamnar. Detta är givetvis ett problem. Jag har dock inte för avsikt att införa några nationella särbestämmelser för att förhindra att sådana fartyg kommer till . Åtgärder bör i första hand vidtas internationellt eller på EU-nivå. medverkar aktivt i det internationella arbetet med vad som kallas flaggstatsimplementering. Arbetet går ut på att förbättra kvaliteten på flaggstaternas sjöfartsadministrationer och deras verksamhet, så att dessa tar sitt fulla ansvar för tillsynen av sina fartyg. Eftersom flaggstaternas tillsyn dessvärre inte fungerar tillfredsställande har förfarandet med hamnstatskontroll fått en stor betydelse när det gäller att få bort undermåliga fartyg från våra farvatten. Arbetet bedrivs inom ramen för om hamnstatskontroll, till vilket 18 europeiska länder samt är avtalsslutande parter men också inom EU. Hamnstatskontroll genomförs av av alla utländska fartyg som anlöper ett lands hamnar. Fartygen ska dessutom prioriteras enligt en särskild ordning. Vissa typer av fartyg, t.ex. passagerar- och tankfartyg, är högt prioriterade. Fartyg som kommer från länder vars fartyg enligt statistiken har visat dåliga resultat vid tidigare hamnstatskontroller prioriteras också. Inom EU pågår ett arbete med att ytterligare skärpa reglerna för hamnstatskontroll. Detta innebär att ett fartyg som utgör en särskilt stor risk ska genomgå obligatoriska utökade inspektioner. Inom ramen för om hamnstatskontroll publiceras en s.k. svart lista. Ett fartyg som är flaggat i en stat som står upptagen på den svarta listan, eller som är flaggat i en stat med omdömet "mycket hög risk" eller "hög risk" på den svarta listan, samt har belagts med nyttjandeförbud upprepade gånger ska förvägras tillträde till hamnar inom EU. Dessa åtgärder ser jag som angelägna och har antagit en gemensam ståndpunkt i frågan.
frs · GO121455 · 2001-07-25 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:1455 om sjukvården i västra och har frågat mig vad jag avser att göra för att säkerställa rimlig och likvärdig tillgång till sjukvård för människor i hela landet, också i och . I den nationella handlingsplanen för utveckling av hälso- och sjukvården (prop. 1999/2000:149), som antog , prioriteras som bekant bl.a. arbete med att förbättra hälso- och sjukvårdens tillgänglighet och åtgärder som ökar patienternas delaktighet och inflytande. Vidare betonas i handlingsplanen att alternativa driftsformer i den öppna vården och omsorgen ska stimuleras genom att fler kooperativa, privata och ideella vårdgivare ges möjlighet att sluta avtal med sjukvårdshuvudmännen. För att ytterligare förbättra tillgängligheten till vården kommer regeringen under perioden 2002@2004 att satsa för att minska väntetiderna och korta köerna inom sjukvården. Målet är att alla patienter ska kunna erbjudas behandling . För att ovan angivna mål ska kunna uppnås, krävs naturligtvis att vårdens tillgänglighet är god. Avseende frågan om tillgängligheten till vården i västra och i , är det som har att avgöra hur sjukvården bör organiseras i länet för att uppfylla hälso- och sjukvårdslagens krav på att en god hälso- och sjukvård ska erbjudas de som är bosatta i samt hur de mål som uppställs i den nationella handlingsplanen ska kunna uppnås.
frs · GO121457 · 2001-07-26 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:1457 om kulturen och elektronisk kommunikation har frågat mig hur jag avser att inkludera kulturpolitiken i utredningsarbetet om elektronisk kommunikation. Som en följd av den s.k. konvergensen mellan tele-, IT- och medieområdena pågår ett omfattande lagstiftningsarbete inom EU. Konvergensen gör gränserna mindre tydliga mellan olika nätverk för elektronisk kommunikation, vilket gör det svårt att upprätthålla de skilda regelsystem som finns för olika infrastrukturer inom området. Den audiovisuella politiken och frågor som rör innehållsreglering för radio och TV omfattas inte av EU:s lagstiftningsarbete. Som en följd av bl.a. de nya rättsakter som kommer att antas inom EU har regeringen beslutat att tillsätta en särskild utredare (dir. 2001:32) med uppgift att se över den svenska lagstiftningen som rör elektronisk kommunikationsinfrastruktur och elektroniska kommunikationstjänster. En lämplig myndighetsstruktur ska föreslås med anledning av de förslag till ny lagstiftning som läggs fram. Målen för tele- och IT-politiken ska också ses över. Som framhålls i frågan omfattas målen för medie- respektive kulturpolitiken inte av översynen. Målen för mediepolitiken, att stödja yttrandefrihet, mångfald, massmediernas oberoende och tillgänglighet samt att motverka skadliga inslag i massmedierna, fastställdes av . Målen gäller oavsett vilken kommunikationsteknik som används. Det är viktigt att nya regler utformas med hänsyn till de mediepolitiska målen.
frs · GO121458 · 2001-07-05 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:1458 om svampangrepp på skog har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att begränsa de negativa effekterna av svampangreppen på skogen för berörda skogsägare. Om jag uppfattar frågan rätt så anser bl.a. att skogsägarna ska kunna få statliga bidrag till återväxtåtgärder på skadade områden. De skador som hänvisar till har drabbat tallskog av olika ålder i stora områden i södra och . Skadorna varierar i omfattning och det går inte att generellt bedöma effekterna av dem. Det finns dock möjlighet för varje skogsägare att från både och få information om skadeutvecklingen och råd om hur man ska agera. Tidskriften som producerar och sänder ut i 270 000 exemplar innehåller närmare uppgifter om detta. Vad så gäller statsbidrag till skogsbruket vill jag erinra om att merparten av dessa inklusive bidragen vid omfattande insektsskador på skog avskaffades genom skogspolitiska beslut (prop. 1992/93:226, bet. 1992/93:JoU15, rskr. 1992/93:352). Beslutet var ett led i den ökade friheten för företagande som genomfördes genom minskade regleringar, sänkta skatter och slopade avgifter. beslut följs regelbundet upp. I samband avvisade förslag om införande av en form av ekonomiskt stöd vid omfattande skador på skog (bet. 1998/99:MJU3, rskr. 1998/99:32). Nästa uppföljning kommer att redovisas för . Någon utvidgning av det statliga ekonomiska stödet till skogsbruket planeras emellertid inte. I sammanhanget vill jag erinra om den möjlighet som finns för skogsägarna att teckna skogsförsäkring som delvis kan omfatta sådana skador som vi nu ser.
frs · GO121459 · 2001-07-25 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:1459 om amalgamförgiftning och elöverkänslighet har frågat mig vilka åtgärder jag är beredd att vidta för att människor som blivit svårt sjuka till följd av amalgamförgiftning eller elöverkänslighet ska bemötas med den respekt samt få den vård och det stöd från samhällets sida som en sjukdomsdrabbad normalt har rätt till. Som jag har framhållit är det viktigt att de personer som upplever att de får symtom på grund av elektromagnetiska fält tas på största allvar och att de drabbade får den vård och det stöd som de behöver. Det gäller naturligtvis även dem som relaterar sina besvär till kvicksilver i amalgam. har utfärdat allmänna råd om bemötande av patienter som relaterar sina besvär till amalgam och elektromagnetiska fält (SOSFS 1998:3). I dem framhålls bl.a. vikten av att de drabbade får en allsidig medicinsk utredning och att läkaren kan lyssna på och respektera patientens egen uppfattning om vad som kan vara orsak till besvären eller sjukdomssymtomen. Vissa rekommendationer i allmänna råd om utredning av patienter som sätter sina symtom i samband med kvicksilver från amalgam (SOSFS 1991:6) gäller också fortfarande. Mitt intryck är att de allmänna råden har mottagits positivt av såväl många drabbade som av verksamma inom vården. Att förändra bemötande inom vården tar dock tid och det kommer att dröja innan de allmänna råden fått genomslag överallt. Den viktigaste funktionen för dessa riktlinjer är, som jag ser det, att vara ett viktigt stöd för de verksamma inom vården och omsorgen i det angelägna arbetet att förbättra bemötandet av de drabbade. För att förbättra situationen för dem som relaterar sina hälsoproblem till amalgam och andra tandfyllningsmaterial infördes nya regler fr.o.m. om möjlighet att under vissa förutsättningar få utbyte av tandfyllningar som ett led i en medicinsk rehabilitering. Patientavgift ska i dessa fall betalas enligt hälso- och sjukvårdslagens (1982:763) bestämmelser om vårdavgifter. Det krävs dock att en utrednings- och behandlingsplan ska ha upprättats under ledning av en läkare med specialistkompetens inom ett område med anknytning till något eller några av patientens symtom. Enligt tandvårdsförordningen finns också möjlighet att få tandfyllningar utbytta på grund av avvikande reaktion på dentala material mot avgift som för öppen hälso- och sjukvård. Utredningen om en samlad utvärdering av tandvårdsreformen m.m. (S 2000:03) ska bl.a. se över bestämmelserna i tandvårdsförordningen om tandvård som ett led i en sjukdomsbehandling. Jag utgår ifrån att utredningen därvid kommer att överväga om det finns skäl att i något avseende ändra kriterierna för utbyte av tandfyllningar enligt tandvårdsförordningens bestämmelser. Mot denna bakgrund anser jag att det inte finns skäl att vidta ytterligare åtgärder.