ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
frs · GO12703 · 2001-02-28 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:703 om personalavgångar i försvaret har frågat mig om vilka åtgärder som jag avser vidta för att hejda avgångarna bland personal med specialistkompetens. anför att det visat sig att personalavgångarna blivit större än planerat och att alltfler med specialistkompetens slutar. Av Försvarsmaktens preliminära utvärdering av 2000 framgår att antalet yrkesofficerare som slutat varit ca 150 färre än planerat. Detsamma gäller de civilanställda där utvärderingen visar att antalet anställda överstiger det planerade med ca 200. Totalt sett innebär detta att avgångarna varit betydande men mindre än planerat. När det gäller yrkesofficerare är siffrorna dock inte riktigt rättvisande. Antalet tjänstlediga är högre än vad som förutsetts vilket i sin tur innebär ett ökat antal avgångar när tjänstledigheterna avslutas. Beträffande yngre yrkesofficerare och yrkesofficerare med specialistkompetens har avgångarna varit större än vad Försvarsmakten tidigare bedömt. Situationen är delvis bekymmersam och Försvarsmakten följer och analyserar utvecklingen fortlöpande. tar, liksom försvarsutskottet, del av den månadsvisa sammanställning som Försvarsmakten gör. I formell mening är det myndigheterna som under regeringen ansvarar för personalförsörjningen. I första hand är det således Försvarsmakten som ska vidta de åtgärder som krävs om personalavgångarna får sådana proportioner att verksamhetsintresset hotas. Jag anser också att Försvarsmakten givit exempel på att myndigheten tar initiativ när så är nödvändigt. Det jag då i förstone tänker på är det flygföraravtal som ingåtts, och som förmått stoppa avgångarna till det kommersiella flyget, och de beslutade höjningarna av lönerna i utlandsstyrkan. Jag har en förståelse för att Försvarsmakten har en något avvaktande hållning . Balansgången mellan att å ena sidan vidta relativt kostsamma åtgärder för att behålla konkurrensutsatt personal och att å andra sidan tillgodose inte minst krav på ett stramare arbetsgivarbeteende är en känslig vandring. Regeringen har ett ansvar för att kontrollera utvecklingen och det är bakgrunden till de betydande återredovisningskrav som ställts i regleringsbrevet .
frs · GO12704 · 2001-02-28 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:704 om rekryteringen till utlandsstyrkorna har frågat mig om vilka åtgärder som jag avser vidta för att underlätta rekryteringen till utlandsstyrkorna. anför att allt färre söker sig till utlandstjänst och hon bedömer att de förändrade ersättningsnivåerna sannolikt får liten effekt. överlämnar utredningen om Försvarsmaktens personalförsörjning sitt betänkande. Utredningen har att presentera en samlad syn på Försvarsmaktens personalförsörjning i vilken de krav som den internationella verksamheten ställer har en central roll. Utgående från betänkandet, och allt annat arbete som bedrivs i dessa avseenden, kommer regeringen att presentera sin syn på den framtida personalförsörjningen i den proposition som läggs inför det försvarsbeslut som kommer att fatta . Parallellt med detta så pågår ett arbete inom som syftar till att tillsammans med de centrala arbetstagarorganisationerna skapa ett nytt centralt avtal för utlandspersonal. När ett sådant avtal undertecknats kommer sannolikt Försvarsmakten att bemyndigas att ingå ett lokalt avtal, vilket också kommer att beröra utlandsstyrkan. Jag vill inte föregripa det nämnda beredningsarbetet med något uttalande. Avslutningsvis vill jag tillägga att det är för tidigt att dra några slutsatser beträffande effekterna av den höjning av ersättningsnivåerna i utlandsstyrkan som Försvarsmakten beslutat.
frs · GO12706 · 2001-02-22 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:706 om skattemedel till prostitution har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att inte svenska skattemedel i fortsättningen används till att köpa tjänster av prostituerade. Frågan föranleds av filmen och det faktum att har bidragit till finansieringen av filmen. beslutar självständigt om bl.a. förhandsstöd till svensk film. Institutet har därvid att följa de riktlinjer som ges av filmavtal, där staten är en av flera parter (prop. 1998/99:131). Det stöd som fördelar kommer från flera finansieringskällor, varav staten är en. Varken staten eller någon annan avtalspart har något inflytande över vilka enskilda filmprojekt som får stöd inom ramen för filmavtalet.
frs · GO12710 · 2001-02-22 00:00:00 — Svar på frågorna 2000/01:710 om PPP-finansiering av förbi och 711 om byggstarten av förbi har frågat mig om jag avser ge i uppdrag att förbereda en PPP-finansiering av förbi samt om jag avser att agera så att finansieringen av de arkeologiska undersökningarna löses så att byggstarten av kan påbörjas som planerat. Bakgrunden till frågor är att en arbetsgrupp inom presenterade en departementsskrivelse om alternativ finansiering genom partnerskap (Ds 2000:65), där E 4 förbi nämns som ett av de referensprojekt som föreslås för att pröva och vidareutveckla alternativ finansiering genom partnerskap. Utredningen föreslår också att en särskild delegation ska tillsättas med uppdrag att för statens räkning samordna alternativ finansiering av väg- och järnvägsprojekt i partnerskap med den privata sektorn samt utarbeta riktlinjer och utveckla metoder för alternativ finansiering genom partnerskap. Jag delar intresse av att byggandet av förbi ska kunna komma i gång. Som själv skriver i sin fråga, är den departementsskrivelse som arbetats fram inom , om alternativ finansiering genom partnerskap, nu ute på remiss. Remisstiden går ut . Detta är en del av en normal beredning av ärendet. Regeringen kommer att ta ställning till rapportens förslag efter remisstidens utgång. Om regeringen beslutar att ge i uppdrag att upphandla E 4 förbi som ett PPP-projekt, kommer också finansieringen av de arkeologiska undersökningarna för E 4 förbi att lösas.
frs · GO12711 · 2001-02-22 00:00:00 — Svar på frågorna 2000/01:710 om PPP-finansiering av förbi och 711 om byggstarten av förbi har frågat mig om jag avser ge i uppdrag att förbereda en PPP-finansiering av förbi samt om jag avser att agera så att finansieringen av de arkeologiska undersökningarna löses så att byggstarten av kan påbörjas som planerat. Bakgrunden till frågor är att en arbetsgrupp inom presenterade en departementsskrivelse om alternativ finansiering genom partnerskap (Ds 2000:65), där E 4 förbi nämns som ett av de referensprojekt som föreslås för att pröva och vidareutveckla alternativ finansiering genom partnerskap. Utredningen föreslår också att en särskild delegation ska tillsättas med uppdrag att för statens räkning samordna alternativ finansiering av väg- och järnvägsprojekt i partnerskap med den privata sektorn samt utarbeta riktlinjer och utveckla metoder för alternativ finansiering genom partnerskap. Jag delar intresse av att byggandet av förbi ska kunna komma i gång. Som själv skriver i sin fråga, är den departementsskrivelse som arbetats fram inom , om alternativ finansiering genom partnerskap, nu ute på remiss. Remisstiden går ut . Detta är en del av en normal beredning av ärendet. Regeringen kommer att ta ställning till rapportens förslag efter remisstidens utgång. Om regeringen beslutar att ge i uppdrag att upphandla E 4 förbi som ett PPP-projekt, kommer också finansieringen av de arkeologiska undersökningarna för E 4 förbi att lösas.
frs · GO12712 · 2001-02-21 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:712 om statens ansvar för SAS ur ett näringspolitiskt perspektiv har frågat mig vad jag avser att vidta för åtgärder för att SAS tekniska problem med en viss flygplanstyp inte ska få återverkningar på värmländskt näringsliv. Låt mig inleda med att erinra om att SAS-konsortiet inte enbart är en svensk angelägenhet. SAS är noterat på såväl den svenska, danska som norska börsen och den svenska statens andel av SAS-konsortiet är . Verksamheten i SAS-konsortiet, liksom i andra marknadsnoterade bolag, bedrivs efter sunda affärsmässiga principer och syftar till att på bästa sätt skapa värde för samtliga aktieägare. kan det konstateras att säkerhetsaspekten för passagerarna alltid prioriteras främst. När det gäller de problem som SAS haft med sina nyinköpta Dash Q400-plan så vet jag att man från företagets sida ser mycket allvarligt på frågan och att det pågår ett intensivt arbete tillsammans med tillverkaren för att åstadkomma åtgärder för att eliminera de mindre brister som identifierats. För och har detta självfallet högsta prioritet. finns dessutom särskilda tekniska specialister i som extra stöd i arbetet. Jag kan således konstatera att SAS arbetar intensivt för att lösa det uppkomna problemet och enligt vad jag erfarit har förbättringar konstaterats avseende flygplanets tillförlitlighet. Några åtgärder från min sida i denna fråga är inte aktuella.
frs · GO12714 · 2001-02-21 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:714 om alkoholsmuggling har frågat statsrådet om vilka initiativ regeringen kommer att ta för att bekämpa den illegala alkoholtrafiken mellan och . Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på frågan. Det problem som påtalar har uppmärksammats. gav i uppdraget att genomföra en undersökning av införsel av alkohol och tobaksprodukter. Resultatet av undersökningen presenterades i promemorian Privatinförsel @ Införsel av alkohol- och tobaksprodukter i kommersiellt syfte. I promemorian presenteras förslag till lagändringar för att komma till rätta med bl.a. de problem som frågeställaren tar upp. Mot bakgrund av skattemyndighetens promemoria har och , i skrivelser till , begärt att lagstiftningen på området ändras i syfte att förbättra skatteförvaltningens och tullens möjligheter att bekämpa privatinförsel i kommersiellt syfte. En särskild utredare håller på att undersöka om det är möjligt att införa strängare straffrättsliga sanktioner mot sådana förfaranden som beskrivs i frågan. De lagändringar som och föreslår ska övervägas inom ramen för utredarens arbete. Utredaren räknar med att presentera en promemoria med förslag till åtgärder maj/. är alltså väl medvetet om de påtalade problemen och arbetar med att komma till rätta med dem. Målet är att bestämmelser om nya kontrollåtgärder och straffrättsliga sanktioner ska kunna träda i kraft . Vidare trädde en ny lag om straff för smuggling i kraft . Som ett led i kampen mot den grova brottsligheten innehåller lagen en särskild straffskala för grov olovlig befattning med smuggelgods. Med grov olovlig befattning avses bl.a. mottagande och distribution inom landet av smuggelgods. Lagen innebär att straffskalan för grov olovlig befattning ska vara lika hög som för grova införselbrott, dvs. fängelse i lägst och högst . Lagen innehåller även bestämmelser om kriminalisering av förberedelse och stämpling till alla slag av grova införselbrott. var förberedelse och stämpling straffritt utom då det gällde smuggling av narkotika. Ändringen gör det möjligt att redan på planeringsstadiet ingripa mot den organiserade brottsligheten vad avser t.ex. alkohol.
frs · GO12715 · 2001-02-23 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:715 om har frågat mig vad regeringen ämnar göra för att klargöra syn på brotten mot mänskliga rättigheter och övergreppen på demokratin och enskilda i . Regeringen fattade beslut om att upphöra med allt utvecklingssamarbete med den zimbabwiska staten. Fortsättningsvis kommer det svenska biståndet att kanaliseras genom svenska och internationella oberoende organisationer med syfte att bl.a. främja en demokratisk samhällsutveckling och respekt för mänskliga rättigheter. Den har vid ett flertal tillfällen, i samtal med företrädare för den politiska ledningen i , uttryckt sin djupa oro över den politiska utvecklingen i landet, inte minst när det gäller brott mot mänskliga rättigheter och övergrepp mot demokratins grundläggande normer och principer. I egenskap av ordförande i utfärdade ett gemensamt EU-uttalande som fördömde bombattentatet mot tidningen tryckeri i . Bl.a. sades att "Europeiska unionen fördömer alla handlingar som hotar inre stabilitet, oavsett upphovet, och uppmanar att ställa de ansvariga för den senaste tidens händelser inför rätta". Den har även vid andra tillfällen, inom ramen för EU:s gemensamma utrikes- och säkerhetspolitik, stått bakom kritiska deklarationer som uppmärksammat den negativa politiska utvecklingen i , bl.a. i samband med polisraiden mot . har som ordförande EU:s uppdrag att eftersträva en politisk dialog med den zimbabwiska regeringen. Dialogen ska bl.a. beröra demokrati, mänskliga rättigheter och rättsstatens grundläggande principer.
frs · GO12716 · 2001-02-28 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:716 om gränsdragningen mellan god man/förvaltare och personligt ombud har frågat mig om jag kommer att verka för att information om innebörden av de olika uppdragen god man/förvaltare och personligt ombud går ut till kommunen. Inom svarar vi för insatsen personliga ombud. Med personliga ombud avses särskilda personer med ett klart definierat ansvar för att den enskilda personens behov uppmärksammas. Det personliga ombudet ska ge stöd och personlig rådgivning och tillsammans med den psykiskt funktionshindrade se till att insatserna samordnas. De personliga ombudens arbetsuppgifter tangerar eller överlappar ibland ansvar och uppgifter som andra har för psykiskt funktionshindrade personer. Det gäller t.ex. god man/förvaltare som tar upp i sin fråga. Det finns både likheter och klara skillnader mellan funktionerna god man/förvaltare och personligt ombud. Regeringen har givit i uppdrag att i samverkan med länsstyrelserna bygga upp och utveckla verksamheten med personliga ombud. I uppdraget ingår att definiera vilka arbetsuppgifter som bör innefattas i en sådan insats och att utforma kriterier för vilka personer som bör omfattas av insatsen. har lämnat en rapport till med en redovisning av hur genomförandet har gått . I den konstateras bl.a. att kunskapen om personliga ombudens arbetsuppgifter, avgränsningen till olika yrkesgrupper m.m. inte är så djup och omfattande som vore önskvärt. I informations- och utbildningsinsatser ingår att behandla frågan om vilken roll och vilka ansvarsområden det personliga ombudet har i förhållande till bl.a. god man/förvaltare. Frågan kommer att bli ett självklart tema i de seminarier som och länsstyrelserna planerar dels för politiker, chefer och ledningsgrupper i de kommuner som söker och beviljas statsbidrag och dels i utbildningsinsatser för de personliga ombuden. I regleringsbrevet för har fått fortsatt uppdrag att utveckla och följa verksamheten. I utvärderingar om hur verksamheterna utvecklas och deras effekter kommer dessa frågor att behandlas. Om det visar sig att det efter genomförandet fortfarande finns oklarheter och gränsdragningsproblem av det slag som pekar på i sin fråga, är det och länsstyrelsernas uppgift att ytterligare klargöra förhållandena och informera kommunerna.
frs · GO12717 · 2001-02-28 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:717 om ekonomin för personer med funktionshinder har frågat mig vilka åtgärder regeringen avser vidta för att förbättra den samlade ekonomin för personer med funktionshinder. Frågeställaren hänvisar till den analys gjort på regeringens uppdrag av de samlade effekterna av utvecklingen av egenavgifter inom den kommunala omsorgen om personer med funktionshinder samt avgifter för läkemedel, hälso- och sjukvård, tandvård och hjälpmedel. konstaterar i sin rapport att personer med funktionshinder har lägre inkomster och fler och högre utgifter än normalhushållet samt att det föreligger betydande skillnader i avgifter och i konstruktionen av högkostnadsskydd mellan olika kommuner och mellan olika landsting. Jag håller med om att situationen inte är tillfredsställande och att åtgärder behöver vidtas. En första sådan åtgärd är att åstadkomma ett rättvisare avgiftssystem inom omsorgen om såväl äldre som funktionshindrade. Regeringen avser att lämna en proposition angående avgifterna inom den kommunala äldre- och handikappomsorgen till . Därigenom kommer en del av de ekonomiska svårigheter som vissa personer med funktionshinder har att mildras. har givit regeringen ett tillkännagivande om att det vore värdefullt med en belysning av funktionshindrades totala ekonomiska situation. Jag kommer att initiera en sådan fördjupad analys och avser därefter att återkomma till i frågan.
frs · GO12718 · 2001-02-21 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:718 om kapitalförsörjning för glesbygdsföretagare har frågat mig vad jag ämnar göra för att förbättra kapitalförsörjningen för småföretagare i glesbygd. Frågan är ställd bl.a. mot bakgrund av att andrahandsvärdet på fastigheter i glesbygd är lägre än i storstäder och att möjligheten att låna anses ha blivit sämre bl.a. på grund av att den lokala förankringen minskar då bankkontor läggs ned. I likhet med anser jag att frågan om kapitalförsörjningen för företag i glesbygd och mindre orter är mycket viktig för dessa företags utveckling. Den regionalpolitiska utredningen behandlar företagens kapitalförsörjning i dessa områden och konstaterar bl.a. att mycket låga fastighetsvärden, och därmed brist på realsäkerheter, är ett växande problem. Detta har betydelse för företags möjligheter att lånefinansiera investeringar. Utredningen lämnar därför ett antal förslag som berör såväl riskfinansiering som tillgången till övrigt riskvilligt kapital. Utredningens slutbetänkande har remissbehandlats och pågår en beredning av bl.a. denna fråga. Regeringen avser att återkomma till i frågan. För övrigt vill jag nämna att det nya har fått i uppdrag att studera hur andra länder stöder kapitalförsörjningen i små företag. Studien ska mynna ut i en kartläggning och beskriva exempel på effektiva åtgärder.
frs · GO12719 · 2001-02-21 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:719 om har frågat mig vilka åtgärder jag avser vidta för att minska riskerna för ytterligare dödsolyckor på . Regeringen presenterade ett handlingsprogram med elva punkter för ökad trafiksäkerhet. Programmet bygger på samverkan mellan flera samhällsområden, där den viktigaste punkten är en trafiksäkerhetssatsning på de farligaste vägavsnitten i landet. Regeringen har tidigarelagt fysiska trafiksäkerhetsåtgärder för i den nationella väghållningsplanen så att de ska vara genomförda i stället för . Vidare har regeringen beslutat att särskilda trafiksäkerhetsåtgärder ska genomföras på hela det statliga vägnätet intill ett belopp av under perioden 1999@2003. På genomförs nu en rad trafiksäkerhetsåtgärder. Mellan och pågår uppsättande av mitträcke, som ska vara färdigställt . Mellan och förbättrar sidoområdena, dvs. rensar bort farliga hinder och sätter upp sidoräcken. I Älvdal finns en ombyggnad till motorväg mellan och i den nationella planen för vägtransportsystemet. Utbyggnaden ska enligt planen påbörjas under perioden 2005@2007. bedriver därutöver planeringsarbete för ombyggnader även för delen mellan och på .
frs · GO12720 · 2001-02-21 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:720 om tillgång till reservaggregat har frågat försvarsministern om han är beredd att ställa högre krav på installation av aggregatingång och tillgång till reservaggregat som möjliggör reservdrift vid långvariga elavbrott. Arbetet är så fördelat inom regeringen att det är jag som ska svara på frågan. , , håller på att uppdatera den sammanställning som finns över antalet reservaggregat. Uppdateringen beräknas vara klar . ÖCB:s uppskattning är att det finns omkring 40 000 mobila och fasta reservaggregat i landet. I starkströmsföreskrifter ELSÄK-FS 1999:5 anges de särskilda krav som gäller för kopplingar för att ansluta reservaggregat. Enligt punkt 551.6 krävs det särskilt anslutningsdon som är så konstruerat att matning av anläggningen kan ske antingen från nätägarens nät eller från reservkraftaggregatet. Det ska vara så konstruerat att det inte går att mata ut kraft på nätägarens nät från reservkraftaggregatet. Skälet härtill är att montörerna som arbetar med att laga ledningsnätet inte ska riskera att skadas av ström från reservelverket. Installation av anslutningsdon för reservelverk är ett arbete som kräver elinstallatörsbehörighet i enlighet med 3 § ELSÄK-FS 1996:2. Regeringen har för avsikt att se över och utreda vilka åtgärder som kan vidtas för att i möjligaste mån minimera antalet elavbrott både på kort och på . Åtgärder av såväl förebyggande som störningsavhjälpande karaktär ska övervägas. En störningsavhjälpande åtgärd som bör undersökas i sammanhanget är behovet av reservaggregat. Mot denna bakgrund är det för tidigt att säga vilka åtgärder som är lämpliga för att minimera antalet långvariga elavbrott.
frs · GO12721 · 2001-02-28 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:721 om kvinnorna i försvaret har frågat vad jag avser göra för att målsättningen om fler kvinnor i försvaret ska uppfyllas. Regeringen anser att det är av stor vikt att andelen kvinnor ökar bland totalförsvarspliktiga som fullgör värnplikt och officerare och har därför gett Försvarsmakten i uppdrag att intensifiera arbetet med att öka antalet kvinnliga officerare. Försvarsmakten ska även i samverkan med utveckla informationen om kvinnors möjlighet att fullgöra värnpliktsutbildningen och aktivt verka för att fler kvinnor ska fullgöra värnpliktsutbildningen. Slutligen ska Försvarsmakten redovisa en handlingsplan för att öka andelen kvinnor som fullgör värnplikt. Jag anser också att det är av stor vikt att den sociala miljön präglas av hänsyn och tolerans för att öka viljan bland kvinnor för att tjänstgöra i försvaret. , som lämnar sitt betänkande , ska i sitt förslag till Försvarsmaktens framtida personalförsörjning bl.a. beakta behovet av jämställdhet mellan könen. Tillsammans med det arbete som pågår med anledning av betänkande, där exempelvis ett förändrat inskrivnings- och mönstringssystem föreslås, kommer det ligga till grund för ytterligare åtgärder för att öka andelen kvinnor i försvaret.
frs · GO12722 · 2001-02-21 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:722 om konsekvenser av det ökade antalet rån har @ med anledning av att det vid mervärdesbeskattningen inte tas hänsyn till förluster i en verksamhet på grund av brott @ frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att underlätta för de handlare som blivit utsatta för rån. Enligt mervärdesskattelagen (1994:200) ska skatt redovisas och betalas även om ersättningen för en omsatt vara eller tjänst förloras på grund av stöld eller rån efter själva omsättningen. Frågan om införande av regler som gör det möjligt att korrigera underlaget vid beskattningen och därmed uppnå att skatt inte tas ut vid sådana förluster har tidigare bedömts av regeringen. I proposition 1996/97:154 fann regeringen att inte medger att inför sådana korrigeringsregler och att en korrigering dessutom måste anses strida mot mervärdesskattelagens grundläggande principer. Regeringen kom därför fram till att regler som gör det möjligt att korrigera underlaget vid mervärdesbeskattningen inte borde införas. Jag finner inte skäl att göra någon annan bedömning.
frs · GO12724 · 2001-02-23 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:724 om lokalisering av kärnavfall har frågat mig om regeringen under några förhållanden kan tänka sig att styra lokaliseringen av kärnavfallshanteringen till orter där befolkningen redan i en folkomröstning sagt nej till projektet. Enligt lagen om kärnteknisk verksamhet har den som fått tillstånd att bedriva kärnteknisk verksamhet också ansvaret för att det avfall som uppstår hanteras och slutförvaras på ett säkert sätt. Ägarna av kärnkraftreaktorerna har bildat ett gemensamt bolag, (), som på ägarnas uppdrag fullgör de lagstadgade skyldigheterna. Det är således inte regeringens uppgift att föreslå lämpliga platser för ett slutförvar. Regeringen har i stället att pröva den ansökan om att få uppföra ett slutförvar som SKB lämnar in. SKB har genomfört förstudier i åtta svenska kommuner. offentliggjorde SKB vilka platser företaget vill undersöka närmare genom platsundersökningar. De utpekade platserna ligger i , och kommuner. Enligt SKB bygger den platsvalsprocess som företaget driver på frivillighet hos berörda kommuner och företaget har också tydligt aviserat att platsundersökningar bara kommer att genomföras om kommunen godtar detta. Jag utgår från att en platsvalsprocess baserad på frivillighet ska kunna genomföras.