ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · GO111457 · 2001-06-21 00:00:00 — Fråga 2000/01:1457 av () till kulturminister om kulturen och elektronisk kommunikation Regeringen har gett statsrådet bemyndigande att tillsätta en utredning för att lämna förslag till ny lagstiftning och myndighetsorganisation inom området för elektronisk kommunikation. Översynen behövs på grund av den tekniska och marknadsmässiga utvecklingen inom medierna, IT och telekom @ konvergensutvecklingen @ samt det arbete som inom EU pågår med direktiv inom området. I beslutet framgår att de telepolitiska målen och syftena med lagen om radiokommunikation ska ses över och analyseras men någon översyn av de mediepolitiska målen ska inte göras. säger man dock att i den mån radio- och TV-lagen påverkas av de nya EU-direktiven så ska även den ses över i dessa delar. Även myndighetsstrukturen ska ses över men kulturpolitiken ska alltså lämnas utanför i en sådan omfattande översyn som är så intimt förknippad med just kulturpolitik. Jag anser att detta är ett märkligt förfarande och att de kulturpolitiska målen i dessa avseenden också behövt ses över i sammanhanget. Jag vill därför fråga kulturministern: På vilket sätt avser kulturministern inkludera kulturpolitiken i utredningsarbetet avseende elektronisk kommunikation?
fr · GO111458 · 2001-06-21 00:00:00 — Fråga 2000/01:1458 av () till statsrådet om svampangrepp på skog Fjolårets kalla och blöta sommar i kombination med en varm och blöt höst har fått till följd att stora skogsarealer har drabbats av allvarliga svampangrepp. Ett av de mest fruktade är gremmeniella. Även tallskytte och blåsrost förekommer. I har svampen fått fäste från till . Ett annat område som drabbats är norra delen av kommun upp mot Hälsingegränsen. Gremmeniella slår ut både fjolårsskott och nästa års blivande skott. Bara skott överlever. Då träden i normalfallet ska släppa dessa skott är det stor risk att träden dör. Och återstår bara avverkning . Värdetillväxten går förlorad. Kostnader för återbeskogning uppkommer. Risken är således uppenbar för stora ekonomiska förluster för enskilda skogsägare. Dessutom är ju skogen en mycket viktig resurs för landet som helhet. Åtgärder måste vidtas, bl.a. bör kostnader för återbeskogning kunna utgå. Vilka åtgärder avser statsrådet vidta för att begränsa de negativa effekterna, av svampangreppen på skogen, för berörda skogsägare?
fr · GO111459 · 2001-06-21 00:00:00 — Fråga 2000/01:1459 av () till socialminister om amalgamförgiftning och elöverkänslighet Debatten om amalgamförgiftning och elöverkänslighet har rasat . står olika forskare långt ifrån varandra och även politiskt råder oenighet om hur dessa frågor ska hanteras. kommer ett stort antal sjuka människor i kläm. För den enskilde sjuke innebär de symtom som kan förknippas med amalgamförgiftning respektive elöverkänslighet allvarligt lidande och försämrade möjligheter att fungera normalt i vardagslivet. I regel måste den drabbade sjukskrivas eller lämna sitt arbete helt. På så vis får sjukdomen stora ekonomiska och sociala konsekvenser. Därtill måste patienten utkämpa en hård och långdragen kamp för att bli tagen på allvar. Det är långt ifrån säkert att den drabbade får den medicinska behandling och annat stöd som denne behöver och rimligen borde ha rätt till. Oavsett om en sjukdom är helt utredd måste det betraktas som oacceptabelt att svårt sjuka människor inte garanteras ett värdigt bemötande inom vården och från samhället i övrigt. Min fråga till socialministern blir därför: Vilka åtgärder är ministern beredd att vidta för att människor som blivit svårt sjuka till följd av amalgamförgiftning eller elöverkänslighet ska bemötas med den respekt samt få den vård och det stöd från samhällets sida som en sjukdomsdrabbad normalt har rätt till?
fr · GO111460 · 2001-06-21 00:00:00 — Fråga 2000/01:1460 av Per () till statsminister om nytt radio- och kommunikationssystem Den akuta frågan om ett nytt radiokommunikationssystem för bl.a. polis och räddningstjänst har malts i olika departement och myndigheter under en mycket . Polisen och kommunerna har gång på gång understrukit behovet av ett nytt system baserat på TETRA-standarden. Statskontoret har i sin rapport till regeringen poängterat brådskan. Regeringen har också vid ett flertal tillfällen lovat finna en snabb lösning på frågan. Trots detta är passivt och arbetet har totalförlamats. senast i kunde vi se hur representanter för polisen menade att deras arbete avsevärt hade underlättats av ett nytt radiokommunikationssystem. Frågan kräver en snabb och effektiv behandling. Regeringen måste fatta beslut kring TETRA-systemets finansiering, göra en översyn av telelagen och skapa en effektiv organisation för upphandling av TETRA. måste det vara upp till statsministern att lösa samordningen mellan de olika departementen och se till att regeringen lyckas verkställa sitt beslut från om ett nytt nationellt radiokommunikationssystem baserat på TETRA-standarden. Vad avser statsministern vidta för åtgärd för att TETRA-systemet ska kunna tas i bruk?
fr · GO111461 · 2001-06-26 00:00:00 — Fråga 2000/01:1461 av (m) till justitieminister om vänster- och högerextremistiska grupper Enligt en färsk rapport har antalet brott från vänster- och högerextremistiska grupper ökat markant . Det gäller framför allt rasistiska och främlingsfientliga brott med inslag av hot, ofredanden och klotter. Enligt kan ökningen av antalet brott och anmälningar bl.a. förklaras med ökad medvetenhet hos allmänheten som innebär att fler vågar anmäla och att polisen i högre grad noterar dessa brottstyper samt att en strängare rättspraxis kommit att tillämpas när det t.ex. gäller bedömning av hets mot folkgrupp. Ökningen av dessa brottstyper är särskilt märkbar i de tre storstadslänen. Vad avser justitieministern vidta för åtgärder för att stävja denna utveckling?
fr · GO111462 · 2001-06-27 00:00:00 — Fråga 2000/01:1462 av () till statsrådet om ökad hälsa i arbetslivet överlämnade den senaste utredningen, i vad som blivit ett evigt utredande utan åtgärder, om ohälsan i arbetslivet. Utredningen för ökad hälsa i arbetslivet föreslår en rad åtgärder i syfte att förebygga ohälsa och för att hjälpa människor tillbaka till arbetslivet. Regeringen måste acceptera kritik för den undfallenhet som präglat arbetet med att besluta om åtgärder för att komma till rätta med ohälsan. Ett flertal utredningar har givit regeringen en rik flora av förslag på mer eller mindre akuta åtgärder. I likhet med tidigare utredningar finns det flera förslag som förtjänar att övervägas. T.ex. är det angeläget att försäkringsmässigheten i socialförsäkringssystemet återupprättas för att skapa en stabil sjukförsäkring. Därtill har i kommittémotioner understrukit hur viktigt det är att utbildningsinsatserna förbättras på universitet och högskolor i syfte att höja kunskapsnivån om ohälsa i arbetslivet. Det finns således en rad förslag om åtgärder som ånyo föreläggs regeringen. Av framgår att statsrådet utlovar ett särskilt stycke om sjukfrånvaron i höstens budget. Mot bakgrund av vad som anförts ovan vill jag fråga vilka av de föreslagna åtgärderna i Handlingsplan för ökad hälsa i arbetslivet som statsrådet har för avsikt att presentera i höstens budget.
fr · GO111463 · 2001-06-27 00:00:00 — Fråga 2000/01:1463 av () till statsrådet om barnsoldater har tagit initiativet till ett tilläggsprotokoll till . Tillägget som antogs av , handlar om att gränsen för barnsoldater ska flyttas från 15 till . För att protokollet ska träda i kraft krävs det att tio stater skriver på. är det enbart fem stater som gjort det. Trots initiativtagandet har alltså ännu inte ratificerat protokollet. Om ska bli världens mest barnvänliga land krävs solidaritet även med de länder som har betydligt längre väg kvar än vi att gå för att leva upp till . Det är hög tid att visa de barn som används i krig vårt stöd, och visa de länder som fortsätter att använda barn som krigsmaskiner, att vi inte accepterar någon form av barnslaveri. Som ordförande i - en av största barn- och ungdomsorganisationer - måste och vill jag alltid ställa mig på barnens sida. Min fråga är: Vilka åtgärder avser statsrådet vidta, så att kan ratificera tillägget om att åldersgränsen för att vara soldat ska vara ?
fr · GO111464 · 2001-06-27 00:00:00 — Fråga 2000/01:1464 av () till näringsminister om bilinspektörer För att kunna arbeta i riktning mot den s.k. nollvisionen är det nödvändigt att upprätthålla ambitionsnivån på polisens flygande inspektioner. Regeringen har förordat att antalet flygande inspektioner ska vara 120000 . Det uppsatta målet har emellertid aldrig nåtts och var antalet flygande inspektioner knappt 64000. Bilinspektörernas otydliga ställning i förhållande till polisen äventyrar inspektörernas auktoritet. Inspektörernas behörighet måste breddas så att de t.ex. kan genomföra alkotest på förare i stället för som vara tvungna att tillkalla polis. För att öka trafiksäkerheten måste de flygande inspektionerna ges en bättre organisation och ökade resurser. har tillkännagivit för regeringen att se över denna verksamhet enligt ett förslag från revisorer. skrev i betänkandet 2000/01:TU14 bl.a. följande om flygande inspektioner: "Mot den bakgrunden anser utskottet att regeringen närmare bör analysera de av revisorerna aktualiserade frågorna om orsakerna till att verksamheten inte fått avsedd omfattning och till redovisade regionala skillnader i verksamhetsutfall samt om behovet av en förstärkt samordning av verksamheten." Vilka åtgärder avser ministern vidta för att säkra resurserna till polisens bilinspektörer?
fr · GO111465 · 2001-06-27 00:00:00 — Fråga 2000/01:1465 av () till justitieminister om konsekvenserna av Göteborgsmötet är landet där antalet poliser ständigt minskar och antalet brott ständigt ökar och där många människor inte vågar vistas utomhus. Risken är stor att det inte ens finns någon närpolis att tillgå, trots att så har beslutat. sker många lägenhetsinbrott och våldsbrotten, t.ex. våldtäkter och kvinnomisshandel, ökar. Ficktjuvar och väskryckare kan arbeta ostörda på folktäta turistorter medan medborgarnas livskvalitet sänks och gästande turister får tråkiga erfarenheter med sig som minne av . Få eller osynliga poliser leder till att upptäcktsrisken minskar och att färre brott upp. Ungdomars brottskarriär kan stegras till tung kriminalitet utan samhällets tillrättaförande. Under i inkallades många poliser för att upprätthålla ordningen vilket medförde betydande kostnader för polisen i form av övertid. Utarbetade poliser kommer med nödvändighet att vara sjukskrivna eller ta ut kompensation för övertid , eller riskerar att kommenderas ut i tjänst trots ohälsa. Med anledning av detta vill jag fråga justitieministern: Vilka åtgärder avser minister vidta för att säkerställa bohuslänningars och gästande turisters trygghet ?
fr · GO111466 · 2001-06-27 00:00:00 — Fråga 2000/01:1466 av () till miljöminister om ekdöd i län Nya studier har genomförts gällande den tilltagande ekdöden i län, med syfte att finna orsakerna till skadorna på ekarna. Dessa studier har huvudsakligen finansierats av lokala aktörer i . Studierna har visat att den generella skadebilden förvärrats för ekarna . En fjärdedel av de inventerade ekarna är skadade och har en reducerad tillväxt. skriver bl.a. i sin europeiska rapport att det generellt sett inte finns någon anledning att förvänta sig en skogsdöd i , men att det för vissa arter och regioner rapporterats en svår dödlighet (t.ex. för ek). I som helhet är forskningen kring ekskador och ekdöd mycket begränsad. Regeringen har visserligen reserverat en ökad andel finansiella medel för inköp av skog, men detta är ingen lösning på problemet. Det behövs ännu mer specifik forskning gällande ekskador. Miljöminister har tidigare, som svar på en fråga från mig , sagt att han är beredd att bidra till att bättre kunskap tas fram gällande ekdöden. De forskare på området som vi har varit i kontakt med har dock inte märkt att någon utökad forskning kommit till stånd, och undrar när miljöministern ska infria sitt löfte. Mot denna bakgrund vill jag fråga miljöministern: Vilka åtgärder avser ministern vidta för att förbättra förutsättningarna för den specifika forskningen om orsakerna bakom ekdöden?
fr · GO111467 · 2001-06-28 00:00:00 — Fråga 2000/01:1467 av () till justitieminister om registrerat partnerskap Registrerade partner likställs inte med äkta makar i tjänsteinstruktionerna för EU:s institutioner. Detta står klart sedan förlorat det s.k. partnerskapsmålet i . Regeringen har hårt drivit frågan att svensk civilrätt ska respekteras. Därför bör samma sak ske i EU:s institutioner. Ett av domstolens argument är att registrerat partnerskap "inte kan anses utgöra äktenskap" i . Svensk rätt gör alltså skillnad på äktenskap och partnerskap. Olika namn används för de två typerna av samlevnad. Registrerat partnerskap ger inte fullt ut samma rättsverkningar som ett äktenskap. Det blir då givetvis inkonsekvent att kräva av EU:s institutioner att de ska genomföra något som vi inte själva har i . Min fråga till justitieministern är vilka åtgärder han tänker vidta med anledning av att förlorat det s.k. partnerskapsmålet i .
fr · GO111468 · 2001-06-28 00:00:00 — Fråga 2000/01:1468 av () till näringsminister om körkortselever med dyslexi För de körkortselever som är dyslektiker kan teoriprov vara ett stort problem. Vid körkortsundervisningen finns det ljudstöd till frågorna, dvs. att man kan få frågorna upplästa av en inspelad röst genom hörlurar eller högtalare. Den möjligheten finns dock inte vid teoriprovet. Alternativet då är att ansöka om muntligt prov för varje enskild individ. Planerat teoridatum blir då framåt i tiden. Dessutom innebär provet att man måste resa till närmaste förarprovskontor eller vägverkskontor. Dessa muntliga prov genomförs inte på mottagningsorterna. Alla människor ska självklart behandlas lika. Det är därför önskvärt att det finns en talsyntes eller ett ljudstöd på mottagningsorterna, vilket skulle innebära att elever med dyslexi klarar ett sådant prov utan ytterligare personlig hjälp. Min fråga är om ministern har för avsikt att underlätta för dyslektiker att genomföra muntliga teoriprov för körkort.
fr · GO111469 · 2001-06-28 00:00:00 — Fråga 2000/01:1469 av () till statsrådet om kommersiell exploatering av barn och stod 1996 som värd för den första världskongressen mot kommersiell exploatering av barn. Kongressen blev framgångsrik och utmynnade i en internationell aktionsplan. anordnas en uppföljningskonferens i för att analysera hur slutsatserna från har verkställts. Det är givetvis en mycket viktig konferens som bör prioriteras därefter. När man läser den japanska regeringens inbjudan är det tydligt att de gärna ser en bred representation från de olika deltagarländerna. För att visa att vi från svensk sida tillmäter den här frågan tyngd menar jag att vi bör sända en parlamentarisk delegation. Annars riskerar vi att skicka felaktiga signaler om vår syn på och vår prioritering av dessa frågor. Min fråga till statsrådet är således: Vad tänker statsrådet göra för att det ska bli möjligt att sända en parlamentarisk delegation till världskongressen mot kommersiell sexuell exploatering av barn ?
fr · GO111470 · 2001-06-29 00:00:00 — Fråga 2000/01:1470 av () till utbildningsminister om lärarutbildning startar den nya lärarutbildningen. Det finns nu uppgifter på hur många som har sökt de olika utbildningarna. Vissa utbildningar har många sökande medan åtta högskolor tvingas ställa in sina utbildningar. Totalt har 18 utbildningsprogram ställts in. kommer det att saknas 23000 lärare i . Om det är alltför få som söker den nya utbildningen kommer bristen att bli ännu större. Eleverna i den svenska skolan har rätt att kräva välutbildade och behöriga lärare. När nu mycket tyder på att eleverna kommer att undervisas av tusentals obehöriga lärare kan man tala om ännu en kris i den svenska skolan. Vilka åtgärder ämnar utbildningsministern vidta för att råda bot på lärarbristen?
fr · GO111471 · 2001-06-29 00:00:00 — Fråga 2000/01:1471 av () till statsrådet om proffsboxning Eurosport ska , med hjälp av det statligt ägda och statligt subventionerade digitala marknätet, börja sända proffsboxning i . Vad avser idrottsministern vidta för åtgärder för att förbudet mot proffsboxning i ska avskaffas nu när staten ska hjälpa till med att sända ut proffsboxning i det statliga digitala TV-nätet?
fr · GO111472 · 2001-06-29 00:00:00 — Fråga 2000/01:1472 av () till jordbruksminister om kastrering av smågrisar I är det tillåtet att kastrera smågrisar upp till två veckors ålder utan bedövning. Det finns inte några krav på att den som utför ingreppet ska ha adekvat utbildning. Kastrering av smågrisar har diskuterats vid ett flertal tillfällen i . Frågan har också mycket aktivt behandlats inom . Behandlingen ledde bl.a. till att reglerna för kastreringen skärptes. Kastrering av obedövade smågrisar upprör många, inte bara inom vårt land. Om man går till vårt grannland så har frågan debatterats framgångsrikt . I har man numera regler som säger att smågrisar endast får kastreras utan bedövning upp till en veckas ålder. Ingreppet får endast ske av en person som har den utbildning som det ansvariga departementet kräver. har också efterlyst än strängare förbudsförslag från regeringen. Från veterinärhåll så görs gällande att det nu är dags att helt sluta kastrera smågrisar. I en artikel i , nr 3/2001, slås fast att det inte är förenligt med "världens bästa djuromsorg" att kastrera grisar utan bedövning. Vilka åtgärder avser jordbruksministern att vidta för att förbjuda kastreringen av smågrisar?
fr · GO111473 · 2001-06-29 00:00:00 — Fråga 2000/01:1473 av () till jordbruksminister om pälsfarmlag Jordbruksministern har i flera sammanhang uttalat sig om behovet av djur för att vi ska få kläder. I regeringens djuretiska program skriver jordbruksministern att vi behöver djuren eftersom de "ger" oss kläder. I en debattartikel i uttryckte jordbruksministern snarare en mer motsatt uppfattning. För det första så är ministerns uppfattning att djuren "ger" oss kläder väldigt konstig. Det är ju som så att vi tar deras liv, deras hudar och deras päls - det är inget som djuren ger oss. Påståendet att vi behöver djuren för att få kläder är för övrigt totalt fel, vilket jordbruksministern torde inse om hon tittar på alla de människor som avstår från att leva på ett sådant sätt att de utnyttjar djur. Det är inte så att dessa människor springer omkring nakna eller tvingas frysa mer än de som klär sig i bl.a. djurpäls och djurhud. Pälsdjursfarmning tillhör en av de vidrigaste formerna av djurförtryck. Den är enligt mitt menande även totalt onödig eftersom vi inte behöver produkten. Alltfler länders regeringar tycks inse detta, och fattar beslut som gör det omöjligt att farma pälsdjur. I så har man exempelvis fattat beslut om en pälsfarmlag vilken förbjuder uppfödning av djur för att de ska bli päls. Jag vill se samma utveckling i . Vilka åtgärder avser jordbruksministern att vidta för att förbjuda farmning av pälsdjur?
fr · GO111474 · 2001-06-29 00:00:00 — Fråga 2000/01:1474 av () till jordbruksminister om djurförsök och alternativa metoder Inom försöksdjurspolitiken slås det fast att djur inte ska få användas då det finns alternativa metoder. Inom försöksdjurspolitiken är ordet "alternativ" ett centralt ord. Politiken har formulerats för att inte i onödan använda djur i försöksverksamhet, så långt det anses vara möjligt. I ett djuretiskt hållbart samhälle bör djur inte nyttjas på andra sätt än vad som är förenliga med deras individuella intressen och behov. Ett sätt att påskynda utvecklingen av ett sådant samhälle skulle kunna vara att applicera den princip vilken är styrande inom försöksdjurspolitiken på andra djurutnyttjandeområden i samhället, alternativt på samtliga områden. Vilka åtgärder avser jordbruksministern vidta gällande förbud mot djuranvändning då alternativ finns?
fr · GO111475 · 2001-06-29 00:00:00 — Fråga 2000/01:1475 av () till utrikesminister om situationen för det berbiska folket i Kabylien samlades över 1,5 miljoner människor i för att överlämna en kravlista till president . Denna fredliga demonstration, som mobiliserade den största folksamlingen i landets historia, kvästes av regimens säkerhetsstyrkor, demonstranterna attackerades med knivar, stenar och eldvapen. De attackerades inte bara för att de demonstrerade, utan i synnerhet för att de var kabyler. Det finns ca 11 miljoner berber i och kabylerna är de som lever i , övriga berber bor främst i och Saharaområdet. Det har kommit fram uppgifter om att nu startat en etnisk rensning av kabylerna. Den statliga televisionen används som ett slagträ i makthavarnas försök att splittra folket i olika, sinsemellan fientliga grupper. Det som sker i är kriminellt och ett brott mot de mänskliga rättigheterna. Kabylernas kamp är inte bara en kamp för rätten till sin identitet, utan hela det algeriska folkets kamp för rättvisa, demokrati och kampen mot islamisterna. Bl.a. har utrikesminister uttalat sig men det har inte utrikesminister gjort. bör inte nöja sig med att den algeriske presidenten och det algeriska parlamentet har tillsatt kommissioner för att utreda orsakerna till våldsamheterna då befolkningen i bojkottar de båda parlamentariska kommissionerna och kräver en opartisk utredning. Regimens våld mot kabylerna och det berbiska folket måste fördömas med krav på opartiska internationella kommissioner för att värna demokratin och de mänskliga rättigheterna i . På vilket sätt avser utrikesministern att agera för att med ta upp frågan om kabylernas, det berbiska folkets, mänskliga rättigheter?
fr · GO111476 · 2001-06-29 00:00:00 — Fråga 2000/01:1476 av () till justitieminister om brottslighetens konsekvenser för småföretagare Småföretagarna i har drabbats av mer än 80000 brott. Kostnaderna för att skydda sig och betala skadorna uppgår till mer än . Av alla småföretagare anser mer än hälften att rättsstaten ger dem dåligt skydd mot brott. Vad ämnar justitieministern göra för att småföretagarnas situation i detta avseende ska förbättras?
fr · GO111477 · 2001-06-29 00:00:00 — Fråga 2000/01:1477 av () till socialminister om soldathemmens verksamhet Ett soldathem finns vid de flesta militära etablissemang, som regementen, flottiljer och baser både inom landet och i utlandet. Soldathemmen minns vi från lumpartiden som den miljö där man blev omhändertagen och aktiverad på ett alternativt sätt i en drogfri miljö. Soldathemmet kändes för många som ett tryggt hem i en främmande miljö. I mitt eget fall kommer jag ihåg hur det bildades en orkester i soldathemmets regi som turnerade i närområdet och som ordnade underhållning för soldaterna på I2 i i en drogfri miljö. Detta till glädje och lycka för många soldater. Även bedrivs denna verksamhet på liknande sätt och är förmodligen mer betydelsefull än . Utbudet av droger i olika former har ökat, varför alternativa, drogfria miljöer måste stödjas och uppmuntras. Min fråga till socialministern är: Är socialministern beredd att inom ramen för medel avsedda för drogfria alternativa miljöer ge soldathemsverksamheten i och utlandet ett årligt driftsbidrag för att rädda samt utveckla denna viktiga verksamhet för svenska ungdomar?
fr · GO111478 · 2001-06-29 00:00:00 — Fråga 2000/01:1478 av () till näringsminister om nationsbeteckning på registreringsskyltar I de flesta EU-länder finns numera möjligheten att komplettera bilens registreringsskylt med en EU-symbol och sitt lands nationella bokstav i ett blått fält på vänster kant av skylten. Även i en del länder utanför EU finns registreringsskyltar med landets nationella symbol vid skyltens kant. I finns inte denna möjlighet. Detta är att beklaga, det skulle vara en angelägen och billig reform att genomföra som skulle stärka både den nationella identiteten samt Europatanken. Enligt min uppfattning bör regeringen så snart det är möjligt uppdra till berörd myndighet att införa möjligheten till landssymbol även på svenska registreringsskyltar. Med hänvisning till det anförda skulle jag vilja ställa följande fråga till näringsministern. Är näringsministern beredd att ta initiativ så att även svenska fordon kan få landssymbol på registreringsskyltarna?