ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · GO11576 · 2001-01-24 00:00:00 — Fråga 2000/01:576 av () till miljöminister om Systembolagets returburkshantering tvingades Vin & Sprit och Systembolaget att avveckla en väl fungerande returglashantering. Anledningen var att hanteringen ansågs ge konkurrensfördelar till Vin & Sprits egna produkter i förhållande till buteljimporterade varor. Det är önskvärt att all detaljhandel, så långt som möjligt, tar sitt ansvar i hanteringen av återvinningsbara förpackningar. Systembolaget torde vara en av de i särklass största försäljarna av drycker i aluminiumförpackning. Därför kan det tyckas förvånande att man inte åtagit sig returhanteringen av dessa. Denna överlåts till livsmedelshandeln som sannolikt löpande ligger ute med betydande belopp för en hantering man egentligen inte borde ha ansvar för. Ur miljösynpunkt är det angeläget att returburkshanteringen är lättillgänglig och finns på så många platser som möjligt, framför allt hos dem som säljer drycker. Med hänvisning till det ovan anförda vill jag fråga miljöministern: Vilka åtgärder avser miljöministern att vidta för att ålägga Systembolaget, att i likhet med övrig detaljhandel, ta sitt ansvar för de returförpackningar man saluför?
fr · GO11577 · 2001-01-24 00:00:00 — Fråga 2000/01:577 av () till miljöminister om miljövänlig hantering av sopor Avfall hanteras med följande metoder. Återvinning, återanvändning, förbränning och deponering. Sopförbränningen byggs nu ut i många kommuner främst beroende på att metoden är ekonomiskt fördelaktig. Deponering av avfall är belagd med särskild skatt, vilket inte gäller för förbränning. Miljöministern har på fråga från bl.a. undertecknad svarat att det inte är aktuellt att införa skatt på förbränning. Med hänvisning till det ovan anförda vill jag fråga miljöministern: Vilka åtgärder planerar miljöministern att vidta för att få en mer miljövänlig hantering av sopor?
fr · GO11578 · 2001-01-25 00:00:00 — Fråga 2000/01:578 av () till näringsminister om E20 @ sträckan mellan och Standarden på behöver höjas generellt på betydande sträckor. Det som talats mest om är sträckan Alingsås@Göteborg och delar i . De behöver förvisso byggas om men den sträcka som har mycket låg standard och tät trafik varav stor del tung trafik är delen @ . Det märker alla trafikanter från och hela . Det värsta är att den utan tvekan är en av landets mest olycksdrabbade vägsträckor. har 37 olyckor rapporterats vid . De senaste 100 dagarnas statistik är förskräckande @ fyra döda och 14 skadade. Hade vägen haft mitträcke skulle de olyckorna inte inträffat, i varje fall hade de inte fått dessa katastrofala följder. planerar i dialog med kommun akuta åtgärder vid den mest olycksdrabbade delen i i form av avkörningsficka, belysning i korsning m.m. Det är nödvändigt att vidta åtgärder . Dessa får däremot inte ses som ersättning för det som måste till, ombyggnad och standardhöjning av vägsträckan. Med tanke på olycksstatistiken och en så låg standard på högtrafikerade Europavägar framstår nollvisionen som ett dåligt skämt som fastnar i halsen. För trafiksäkerhetens skull bör en minimistandard utarbetas och de sträckor, som Vårgårda@Alingsås, som ligger under den byggas om med förtur. Vilka åtgärder är regeringen beredd att vidta för att snabbt bygga om E20 Vårgårda@Alingsås?
fr · GO11579 · 2001-01-25 00:00:00 — Fråga 2000/01:579 av () till miljöminister om foderfiske har en diskussion förts om hur fiskbestånden i ska utnyttjas. En viktig princip är att det ska fiskas fisk för mänsklig konsumtion på ett miljövänligt sätt. Denna typ av fiske främjar även de bofasta i skärgårdarna och bidrar därmed till en levande skärgård, något bl.a. i påpekat. Det s.k. foderfiskfisket har emellertid ökat mycket kraftigt. Enligt SCB:s senaste statistik gick 85,av den på ostkusten landade kvantiteten till foderfisk. Mycket stora mängder uppväxande fisk tas av de stora, motorstarka fartygen med småmaskiga trålar. Detta drabbar inte minst den sörländska skärgården. Riktat foderfiske är förbjudet i huvudbassängen i . Vid strömmingsfiske får inte heller småmaskiga trålar användas i huvudbassängen. Fiske efter skarpsill få endast ske för humankonsumtion. Ändå går en så stor del av totalfångsten fortfarande till foderändamål. Det krävs ändring på detta. Åtgärder måste till. Avser miljöministern agera i denna fråga?
fr · GO11580 · 2001-01-25 00:00:00 — Fråga 2000/01:580 av (m) till statsrådet om behandlingen av utlänningsärenden är en av de mest kritiserade instanserna i . Långa väntetider, uppmärksammade beslut som utmynnat i tragiska självmord, 2000 gömda flyktingar varav ca 200 är barn, har flest fällande domar från FN:s tortyrkommission. Listan kan göras lång och stärker bilden av en instans som inte klarar sin uppgift tillfredsställande. Kritiken fick som bekant gehör och en parlamentarisk utredning om ny instans- och processordning i utlänningsärenden (NIPU) inleddes . Slutbetänkandet lades fram med förslag hur utlänningsärenden ska behandlas, och dessutom ett förslag till omskrivning av hela utlänningslagen @ som av förklarliga skäl blivit krånglig efter att ha ändrats mer än 20 gånger . Kommittén kunde inte enas om instansordningen. Reservation skrevs av flera partier. Dock fanns en gemensam grundprincip för alla partier; ska läggas ned och dess arbetsuppgifter ska överföras till förvaltningsdomstolarna. Regeringen har tillsatt ännu en arbetsgrupp i departementet som kom med sitt förslag . Förslaget, formellt ett komplement till NIPU, från departementets arbetsgrupp är att ska ersättas av en utlänningsdomstol. Många är med rätta rädda för att detta i princip bara betyder ett namnbyte. Fast mellan ord om förbättringar, förändringar och utredningar finns alla de människor som lider av ett icke fungerande system vilka bara vill skapa sig en bättre framtid i . Avser statsrådet att överföra instans- och processordningen i utlänningsärenden till förvaltningsärenden?
fr · GO11581 · 2001-01-25 00:00:00 — Fråga 2000/01:581 av () till justitieminister om olämpliga poliser Fyra manliga elever vid har vid upprepade tillfällen uttalat sig nedsättande om invandrare, kvinnor och homosexuella. En av männen tycker det är fel att kvinnor kan bli poliser och är dessutom vapenfixerad. Han kan knappt vänta på att "få komma till piketen och få gå ut på gatorna och röja". En annan av männen har uttalat att han vill "bli avsugen av en polsk hora han åt middag". En tredje anser att kvinnor inom det militära kan "gå först i ledet och användas som minröjare." Den fjärde gillar inte homosexuella och har bl.a. sagt "fanns det en bög i klassen skulle jag sparka ihjäl honom i duschen." Detta har framkommit tack vare en anmälan från nio kvinnliga polisstudenter, som ledsnat på männens påhopp. reaktion på denna anmälan är svag och motsägelsefull. För det första har de anmälande kvinnorna registrerats med namn och adress. Detta uppmuntrar knappast till civilkurage från skolans elever . Men allvarligare är att de fyra männen får gå kvar på skolan och alltså kan bli poliser . motiverar detta beslut med att eleverna i fortsättningen inte skulle våga uttala sig om fel på utbildningen av rädsla för att bli avstängda. Skolans agerande är mycket motsägelsefullt. De kvinnliga studenter som vågade säga ifrån tvingas gå kvar tillsammans med de fyra männen och riskerar att utsättas för ytterligare hån från deras sida. Min fråga till justitieministern är vad regeringen avser att göra för att se till att civilkurage uppmuntras bland elever och att elever som visat sig direkt olämpliga för polisyrket avstängs från utbildningen.
fr · GO11582 · 2001-01-26 00:00:00 — Fråga 2000/01:582 av () till justitieminister om omprioriteringar inom polisväsendet har antalet resenärer på färjelinjen Karlskrona@Gdynia ökat jämfört med . Antalet resenärer uppgår till 270000. Färjorna utnyttjar dessutom hela den möjliga kapaciteten för godstransporter. I finns också en växande färjetrafik mellan och . Detta är positivt och utbytet med och finns på många områden. Medaljens baksida är den ökande smuggling och brottslighet som följer i spåren av ett ökat utbyte. Brottsligheten har fått sådana proportioner att det är ett allvarligt problem. Får det fortsätta så kommer det också att vända den positiva syn som funnits till ett ökat utbyte. Fler arbetsuppgifter tillkommer eftersom är gräns till tredje land inom . Detta gäller såväl hamnar som flygplats. Polisväsendet måste disponera om sina resurser i takt med att resandeströmmar och godsströmmar ändras. Det måste också finnas möjligheter till ytterligare samverkan med tull, kustbevakning och åklagarväsende. Resurser för samverkan med motsvarande myndigheter på andra sidan måste också finnas. Är justitieministern beredd att vidta några åtgärder för att säkra att polisen får tillräckliga resurser för sitt arbete med den ökande utlandstrafiken i ?
fr · GO11583 · 2001-01-26 00:00:00 — Fråga 2000/01:583 av () till näringsminister om infrastruktursatsningar och utsläpp av växthusgaser Jorden blir allt varmare! I rapporten från FN:s klimatpanel görs uppskattningen att jordens medeltemperatur kommer att stiga med mellan 1,4 och . Blir det så innebär det att miljontals människor blir hemlösa på grund av att havsytan stiger. Vi har ju i blivit påminda om vad översvämningar kan innebära. Största anledningen är de koldioxidutsläpp som vi i industriländerna svarar för. Detta har vi vetat om länge, ändå har vi inte lyckats få till en minskning av utsläppen i vårt eget land. En stor utsläppskälla är väg- och flygtrafiken. Det kan inte vara ansvarsfullt att ytterligare öka den delen av trafiken. I stället måste den minska till förmån för t.ex. tågtrafik. Detta kan ske genom att de medel som finns tillgängliga för infrastruktursatsningar styrs efter principen om minsta möjliga miljöbelastning. Är näringsministern beredd att vidta ytterligare åtgärder för att infrastruktursatsningarna i inte bidrar till en ökning av växthusgaserna?
fr · GO11584 · 2001-01-26 00:00:00 — Fråga 2000/01:584 av () till finansminister om omprioriteringar inom tullens verksamhet har antalet resenärer på färjelinjen Karlskrona@Gdynia ökat jämfört med . Antalet resenärer uppgår till 270000. Färjorna utnyttjar dessutom hela den möjliga kapaciteten för godstransporter. I finns också en växande färjetrafik mellan och . Detta är positivt och utbytet med och finns på många områden. Medaljens baksida är den ökande smuggling och brottslighet som följer i spåren av ett ökat utbyte. Brottsligheten och smugglingen har fått sådan proportioner att det är ett allvarligt problem. Får det fortsätta så kommer det också att vända den positiva syn som funnits för ett ökat utbyte till en negativ. Fler arbetsuppgifter tillkommer eftersom är gräns till tredje land inom . Detta gäller såväl hamnar som flygplats. Tullväsendet måste disponera om sina resurser i takt med att resandeströmmar och godsströmmar ändras. Det måste också finnas möjligheter till ytterligare samverkan med polis, kustbevakning och åklagarväsende. Resurser för samarbete med motsvarande myndigheter på andra sidan måste också finnas. Är finansministern beredd att vidta några åtgärder för att säkra att tullen får tillräckliga resurser för sitt arbete med den ökande utlandstrafiken i ?
fr · GO11585 · 2001-01-26 00:00:00 — Fråga 2000/01:585 av () till utrikesminister om homosexuellas situation i EU:s kandidatländer har fört fram frågor om som en viktig fråga under det svenska ordförandeskapet. För kandidatländerna gäller bl.a. att de ska uppfylla de s.k. Köpenhamnskriterierna där frågor om respekten för mänskliga rättigheter är en viktig del. Flera av EU:s kandidatländer har en lagstiftning som på olika sätt diskriminerar homo- och bisexuella. I exempelvis och finns det kvar straffrättsliga förbud mot homosexuella förbindelser och i och finns det skilda åldersgränser för samkönade och heterosexuella förbindelser. I de senaste rapporterna om kandidatländerna saknas uppgifter om dessa länders lagstiftning rörande homosexuellas situation. Detta måste betecknas som en stor brist och innebär en risk för att frågorna kommer i skymundan vid medlemskapsförhandlingarna. Mot denna bakgrund vill jag fråga utrikesministern vilka konkreta initiativ ministern kommer att ta under ordförandeskapet för att garantera att frågor om homo- och bisexuellas mänskliga rättigheter i kandidatländerna blir allsidigt belysta i granskningen av uppfyllelsen av Köpenhamnskriterierna.
fr · GO11586 · 2001-01-26 00:00:00 — Fråga 2000/01:586 av () till miljöminister om antalet naturreservatshandläggare "Biologisk mångfald" är nyckelord som återkommer numera i många tal och dokument. Alla synes eniga om att värna utsatta arter och naturtyper. Dessvärre ändrar ord inte verkligheten. Det krävs konkreta satsningar för att vårt land ska leva upp till sina åtaganden ifråga om naturvård. Reservatshandläggarna vid landets länsstyrelser har i detta sammanhang en nyckelroll. Med anledning av höjda anslag till bildande av naturreservat anslog extra till landets länsstyrelser för anställande av fler reservatshandläggare från . Pengarna vid länsstyrelserna har fördelats enligt nyckeltal. Men tyvärr finns vissa signaler utifrån landet att en del av dessa pengar gått in i länsstyrelsernas allmänna budget. Jag vill därför ha konkret redogörelse från miljöministern med klargörande fakta om ovanstående. Använder landets länsstyrelser extrapengarna på på avsett sätt, så att antalet tjänster för reservatshandläggning nu ökat jämfört med före det senaste årsskiftet?
fr · GO11587 · 2001-01-26 00:00:00 — Fråga 2000/01:587 av () till miljöminister om åtgärder mot kadmium En undersökning som presenterades på läkarstämman i , visar på ett samband mellan kadmiumföroreningar i miljön och svår kronisk njursvikt, som kräver dialys eller transplantation. Tusentals personer drabbas av denna sjukdom , vilket kostar miljardbelopp för samhället och kraftigt begränsad livskvalitet för den drabbade. Undersökningen visar att i områden förorenade med kadmium ökade risken för svår kronisk njursvikt till omkring det dubbla. Att kadmium är giftigt är inget nytt, men det tycks som att ju fler undersökningar som görs, desto farligare visar kadmium sig vara. förorenas vår och därmed vår mat med stora mängder kadmium, trots vetskap om riskerna. anser att det behövs en avvecklingsplan för kadmium, och att ett första steg borde vara att höja miljöavgiften på kadmium i handelsgödsel. Vilka åtgärder avser ministern vidta för att komma till rätta med kadmiumproblemet?
fr · GO11588 · 2001-01-26 00:00:00 — Fråga 2000/01:588 av () till statsrådet om kommunernas efterlevnad av konventionen om barns rätt planerar att förändra sin bostadsförmedling på så sätt att avgift för kötid ska tas ut och alla i kön behandlas lika. Det innebär att en barnfamilj kan få förtur, inte ens om barnen är födda i . Barnets bästa blir med det satt på undantag och negligerad. Det är väl dokumenterat bland psykologer, pedagoger och sociologer att ett barns behov av kontinuitet och trygghet i sin omgivning kan vara avgörande för ett barns förmåga till utveckling. Att tvinga ett barn att bo på olika hotell och ofta byta miljö anser jag vara en direkt barnfientlig politik och ett klart brott mot konventionen. annonserade förändrade bostadsförmedlingspolitik utgör ett hot mot alla barn som har föräldrar som saknar bostad och kommer att försämra dagens situation för dem ytterligare. har antagit konventionen om barnets bästa och det är riksdag och regering som ytterst ansvarar för att konventionen följs. Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att tillse att konventionen om barns rätt följs av landets kommuner?
fr · GO11589 · 2001-01-26 00:00:00 — Fråga 2000/01:589 av () till socialminister om begränsningar i rätten att sälja tobak , , har satt som mål att av jordens befolkning ska bli rökfri, och att ingen ska börja röka eller snusa . har som första land uppnått det ena av dessa två mål, eftersom rökningen är nere i . dör dock ca 8000 svenskar på grund av rökning. Bland dem som fortsätter att röka kommer varannan att dö i rökrelaterade sjukdomar, hälften av dem för . börjar ca 25000 barn och ungdomar röka i . Medan rökningen minskar genomsnittligt i samhället, sjunker siffrorna mycket långsammare bland ungdomar och särskilt bland unga flickor. Det är också i den gruppen som den största nyrekryteringen sker. Har socialministern för avsikt att vidta åtgärder för att införa begränsningar i rätten att sälja tobak, som ett led i arbetet mot rökningen bland ungdomar?
fr · GO11590 · 2001-01-26 00:00:00 — Fråga 2000/01:590 av () till näringsminister om OECD-granskning av regelförenklingsarbetet För att ta reda på hur det svenska näringsklimatet ser ut, avseende regelbyråkratin har vi moderater föreslagit att regeringen ska anmäla till för en oberoende granskning av det svenska regelförenklingsarbetet. Detta har även regeringen sagt sig vilja genomföra i sin skrivelse 1999/2000:148. I ett interpellationssvar säger näringsministern "regelförenklingsarbetet har vi självklart ingenting emot att studerar." När kommer näringsministern att lämna in en ansökan till för en oberoende granskning av det svenska regelförenklingsarbetet?
fr · GO11591 · 2001-01-30 00:00:00 — Fråga 2000/01:591 av () till statsrådet om att kustsamhällen avfolkas Den bohuslänska ursprungliga befolkningen av fiskare, sjömän och andra som levt och lever av vad havet ger har små möjligheter att bo kvar i sina hus med kustnära läge. Förmögenhets- och fastighetsskatten tar trots det som framkommit när det gäller regeringens förslag till förändringar, alltför stor del av lön eller pension. Husen säljs till sommarbostäder och samhällen utarmas. Denna utveckling torde ingen bejaka. Vilka åtgärder avser statsrådet vidta för att förhindra denna utveckling?
fr · GO11592 · 2001-01-30 00:00:00 — Fråga 2000/01:592 av () till justitieminister om förföljda och trakasserade kvinnor I finns det ca 2400 män som av domstol ålagts besöksförbud. Antalet brott mot besöksförbuden uppgick till ca 3200. Ofta står samme man för upprepade överträdelser. Det innebär att kvinnor 3200 gånger ofrivilligt har konfronterats med den man som tidigare misshandlat henne! döms den som bryter mot ett besöksförbud till böter eller fängelse i högst . har infört dels delstatliga och dels federala lagar mot stalking (förföljelse). Förföljelse betecknas som ett allvarligt brott när t.ex. en gärningsman använt vapen, brutit mot ett besöksförbud eller gjort sig skyldig till tidigare förföljelsebrott. Allvarligare brott har normalt en straffsats men en straffskärpning kan tillkomma. Andra länder såsom , och har infört liknande lagar. Vilka åtgärder avser ministern vidta för att förbättra skyddet för de kvinnor som förföljs och trakasseras av män de tidigare haft en relation till?
fr · GO11593 · 2001-01-30 00:00:00 — Fråga 2000/01:593 av () till näringsminister om transportlänkar över Antalet personbilar har minskat mellan och och antalet passagerare har minskat . Ett ensidigt stöd till gör att målet att säkra två transportlänkar över därmed är i fara. Min fråga till näringsministern är: Vilka åtgärder avser näringsministern vidta för att upprätthålla flera transportlänkar över ?
fr · GO11594 · 2001-01-30 00:00:00 — Fråga 2000/01:594 av () till näringsminister om hamnar Drygt hälften av det svenska exportvärdet går via färjor från de fyra Skånehamnarna , , och . Farledsavgifterna som tas ut finansierar en regionalpolitisk satsning till andra hamnar i landet. I stället borde en regional satsning gå via den statliga budgeten. innebär de höga farledsavgifterna en konkurrensnackdel i förhållande till järnvägen över . Min fråga till näringsministern är: Vilka åtgärder ämnar näringsministern vidta för att finna former som ger hamnarna och därmed sjöfarten en ökad konkurrensneutralitet vad gäller frakt per järnväg och sjöfart?
fr · GO11595 · 2001-01-30 00:00:00 — Fråga 2000/01:595 av () till socialminister om och patientperspektivet ser inte tillräckligt ur patientens perspektiv i sina granskningar. Detta har framkommit av den rapport som en grupp brukare och anhöriga arbetat fram på uppdrag av . Att stärka individperspektivet och värna patientens rätt är viktigt. Detta visar därför på behovet att särskilja tillsynsansvaret från dagens socialstyrelse för att minimera risken att sådan uppföljning och kritik förbises också i fortsättningen. Min fråga till socialministern är: Vilka åtgärder ämnar socialministern vidta för att en ny tillsynsmyndighet bildas som har till syfte att alltid värna patient- och individperspektivet i första hand och som frikopplas från dagens socialstyrelse?
fr · GO11596 · 2001-01-30 00:00:00 — Fråga 2000/01:596 av () till kulturminister om brandsäkerhet för kulturbyggnader och museer När brann 1797 försvann större delen av det dåvarande och har därför mycket litet källmaterial om bl.a. medeltiden. finns mycket värdefulla kulturföremål förvarade i våra museer och andra kulturbyggnader. Stölden på har enligt vad jag uppfattat föranlett en översyn om stöldskyddet på våra museer, men en ännu större risk är bränder. Staten försäkrar inte sin egendom och det finns därför ingen försäkringsgivare som kontinuerligt i eget intresse förvissar sig om brandsäkerheten. Risken är påtaglig att brandskyddet blir eftersatt, när ekonomin är ansträngd. Våra olika samlingar är i ordets verkliga mening oersättliga. Brinner det, så är allt borta precis som 1797. Jag vill därför fråga kulturministern om på vilket sätt som regeringen förvissar sig om att statens kulturbyggnader och museer har en hög brandsäkerhet.
fr · GO11597 · 2001-01-30 00:00:00 — Fråga 2000/01:597 av () till kulturminister om bevarande av veteranbåtar Äldre motorbåtar och segelbåtar är en del av vårt kulturarv och industrihistoriska arv. Men skyddet av och kunskaperna om dessa veteranbåtar är otillräckliga. Många säljs till utlandet och försvinner för alltid från . Det behövs nu en ordentlig kartläggning och dokumentation när det gäller veteranbåtar liksom insatser för att bevara ett representativt urval av dem. Det offentliga har ett ansvar. Det borde också vara möjligt att etablera ett samarbete med intresseorganisationer och ideella föreningar. Jag vill fråga kulturministern: Vilka åtgärder är kulturministern beredd att vidta för att veteranbåtar ska kunna bevaras?
fr · GO11598 · 2001-01-30 00:00:00 — Fråga 2000/01:598 av () till statsrådet om utbyggnad av vägnätet runt rullar ca 150000 tankbilar med olja, gasol eller bensin genom . I körs ca 300000 transporter med farligt gods . Det farliga godset delas in i nio klasser med varierande egenskaper såsom exempelvis explosivt, giftigt, frätande eller radioaktivt. Transporterna utgör ett "moment 22" eftersom de behövs i samhället men helst inte ska fraktas i stadsmiljö. Nya vägar byggs för att motsvara säkerhetskraven, exempelvis med utrymningsvägar på var femtionde meter, men inte tillräckligt. kvarstår många osäkra vägar för transporter av farligt gods, exempelvis Essingeleden, med arbetsplatser och bostäder i närheten. behöver ytterligare utbyggnad av kringfartslederna för att trafikmiljön ska vara säker. kan inte ensamt svara för finansieringen av ett vägnät för säkra transporter av farligt gods runt . Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet: Vilka åtgärder avser statsrådet vidta för att åstadkomma en utbyggnad av vägnätet runt i syfte att minska transporterna med farligt gods genom huvudstad?