ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · GO111034 · 2001-04-09 00:00:00 — Fråga 2000/01:1034 av de () till finansminister om flyttningar och fastighetsskatten Många småhusägare sitter och försöker räkna ut om de har råd att bo kvar. I den förda riksdagsdebatten om fastighetsskatten framkom det att en del människor kommer att tvingas flytta @ trots en eventuell begränsningsregel. I debatten uttrycktes det att det inte är så många som kommer att behöva flytta från sina hus med en socialdemokratisk politik. Jag har med detta förstått att det finns siffror på hur många som kan tvingas flytta på grund av socialdemokraternas skattepolitik för boendet. Jag vill därför fråga finansministern: Avser finansministern att redovisa siffror på hur många som måste flytta på grund av regeringens politik för boendet?
fr · GO111035 · 2001-04-09 00:00:00 — Fråga 2000/01:1035 av () till jordbruksminister om vildlax i I älvarna i finns fortfarande vildlax även om beståndet minskar i vissa älvar. Förra sommarens mätningar i visade just att beståndet minskat. Det gällde både lax och öring. En av orsakerna anses vara att tillät nätfiske vid . har återigen beslutat att tillåta nätfiske i älvmynnings fredningsområde. Beslutet har vållat stor oro både på i och hos de berörda kommunerna längs . Beslutet är ett hot mot vildlaxen varför fiskeexpert och samtliga fem kommunalråd längs motsatt sig beslutet. Min fråga till jordbruksministern är: Vad tänker ministern göra för att säkra beståndet av vildlax i ?
fr · GO111036 · 2001-04-09 00:00:00 — Fråga 2000/01:1036 av () till statsrådet om folkomröstning om EMU Alltför stor ojämlikhet vad avser ekonomiska kampanjmedel i en fråga strider mot demokratins grundprinciper. Idealet är när människor fritt och rationellt kan ta ställning till olika budskap och göra sitt val utifrån en informerad position om samtliga alternativ. Det är bekymrande ur demokratisk synvinkel om privata eller andra intressen utnyttjar sin ekonomiska överlägsenhet till att påverka ett val. I folkomröstningen om EU har den kraftiga snedfördelningen av ekonomiska resurser lett till att misstron mot demokratin ökat och att människor vänder sig bort från politiken. Detta är en farlig utveckling. För att inte samma sak ska upprepas inför en folkomröstning om EMU bör åtgärder vidtas. Det är angeläget dels med transparens och öppenhet i denna fråga, dels att de båda alternativen i EMU-frågan erhåller likvärdiga resurser. En kommitté bör inrättas @ för att fungera fram till folkomröstningen @ med uppgift att övervaka och publicera all tillgänglig information om de ekonomiska stöd som ges till och mottas av de båda alternativen. Alla organisationer som deltar aktivt i EMU-frågan bör uppmanas att frivilligt till kommittén offentliggöra alla ekonomiska bidrag, från enskilda, organisationer och företag. Jag vill fråga statsrådet om hon är beredd att ta initiativ till att en sådan kommitté inrättas.
fr · GO111037 · 2001-04-09 00:00:00 — Fråga 2000/01:1037 av () till statsrådet om ny arbetsskadeförsäkring Ett förslag till ny arbetsskadeförsäkring ska gå ut på remiss och en proposition ska komma . Där visas att bakom många arbetsskador ligger hård och ensidig belastning, tunga lyft och sneda och vridna arbetsställningar. Och att stress i arbetet ökar riskerna för skador mycket påtagligt. Samt att svår och långvarig sjukdom är i åldersgruppen ungefär fyra gånger vanligare bland arbetarkvinnor än bland manliga högre tjänstemän. Flera studier visar att i nuvarande arbetsskadeförsäkring har män lättare att få en arbetsskada godkänd än vad kvinnor har. Speciellt har kvinnor med belastningsskador svårt att få dessa godkända. De här kvinnorna återfinns oftast inom , Handels och Hotell och restaurangs avtalsområden. Vilka initiativ avser ministern ta för att uppnå att den nya arbetsskadeförsäkringen blir könsneutral i bedömningen av arbetsskador?
fr · GO111038 · 2001-04-09 00:00:00 — Fråga 2000/01:1038 av de () till statsrådet om bostadsbidrag och fiktiv reavinst ska, efter att beslut om årlig taxering meddelats, göra en avstämning av de inkomster som legat till grund för preliminärt bostadsbidrag och bestämma ett slutligt bidrag. Det som då kan inträffa är att personer som på papperet vid försäljning av fastighet fått en reavinst, men i verkligheten inte fått tillgång till några nya pengar, tvingas betala tillbaka bostadsbidraget. Detta sker trots att personer kan visa upp fördelningsprotokoll från kronofogdemyndigheten, där det klart framgår att personen i fråga gått lottlös ur affären. Det framstår som mycket märkligt att ingen hänsyn tas till faktiska förhållanden. Om lagen nu är så trubbigt skriven måste en ändring komma till stånd. Jag vill därför fråga socialförsäkringsministern: Vilka åtgärder avser regeringen vidta för att enskilda inte ska drabbas av återkrav på bostadsbidrag vid försäljning som inte ger en reell reavinst?
fr · GO111039 · 2001-04-09 00:00:00 — Fråga 2000/01:1039 av de () till statsrådet om finansieringen av äldre invandrares försörjningsstöd Många kommuner har omvittnat att en stor del av socialbidragskostnaderna består av ett stadigvarande försörjningsstöd till äldre invandrare med låg eller ingen pension från hemlandet. Detta gäller kanske i särskilt hög grad kommuner som redan har tagit på sig ett stort ansvar för den svenska invandrar- och flyktingpolitiken , eftersom de invandrare som kommer hit vid hög ålder i allmänhet bosätter sig hos eller i närheten av yngre anhöriga. Jag anser att det finansiella ansvaret för en ekonomisk grundtrygghet för denna grupp äldre invandrare är ett statligt ansvar. Det har tidigare på olika sätt aviserats att denna fråga skulle behandlas i socialtjänstpropositionen, men det finns @ såvitt jag kan finna @ inget förslag i propositionen. Jag vill därför fråga socialförsäkringsministern: När avser regeringen lägga fram förslag om statlig finansiering av äldre invandrares stadigvarande behov av försörjningsstöd?
fr · GO111040 · 2001-04-09 00:00:00 — Fråga 2000/01:1040 av () till socialminister om barnstödet Eftersom man inte kan folkbokföra ett barn på två adresser delas föräldraskapet i en boförälder och en umgängesförälder. Det innebär att bostadsbidraget, underhållsstödet och barnbidraget ges till den förälder som barnet är folkbokförd hos, vilket oftast är mamman. Därför finns det fäder som har sina barn av tiden men ändå bara betraktas som umgängesförälder och därför tvingas betala underhåll för sina barn, utan att få del av något stöd. Rimligare än att bidragen följer föräldrarna vore att de följde barnen vid växelvis boende. Min fråga till socialministern är: Vilka åtgärder ämnar socialministern vidta för att anpassa reglerna så att olika bidrag följer barnen vid växelvis boende?
fr · GO111041 · 2001-04-09 00:00:00 — Fråga 2000/01:1041 av () till socialminister om könskvotering i medicinsk forskning Det är nu länge sedan hävdade att det kvinnliga könet var en biologisk deformering av naturen. Inte heller ses det som ett medicinskt faktum att kvinnans livmoder vandrar runt i kroppen. Många är de vanföreställningar som rått genom tiderna när det gäller fysiska skillnader mellan kvinnor och män. Men fortfarande råder det en ständig kvotering av män i medicinsk forskning. förklaras den manliga med att "kvinnor menstruerar, deras blodkärl är för små" och de anses på andra sätt vara "synnerligen resurskrävande". Detta visar en ny studie från som genomfört. Kvinnor åsidosätts med olika former av argument; vetenskapliga, historiska, ekonomiska, men också på grund av den könsstereotypa föreställningen att "män är människor, dvs. Utredningen om bemötande av kvinnor och män inom hälso- och sjukvården (SOU 1996:134) föreslog att "projekt som söker medel för forskning ... skall i sin ansökan redovisa motiven för könssammansättningen i studien och sträva efter en sammansättning som möjliggör redovisning av statistiskt säkerställda resultat för båda könen". Att den medicinska forskningen i inte ska tillåtas se av befolkningen som "avvikare" är förhoppningsvis en självklarhet. Vilka åtgärder avser ministern vidta för att tillse att den medicinska forskningen genererar kunskap som gäller både för kvinnor och män?
fr · GO111042 · 2001-04-09 00:00:00 — Fråga 2000/01:1042 av () till statsrådet om kvaliteten på den kommunala skolan för barn med funktionshinder Av framgår att alla medlemsländer ska införa handlingsprogram som gör den fysiska miljön tillgänglig, oavsett vilka eller hur stora funktionsnedsättningar människor har. Enligt framkommer att de kommunala skolorna i hög grad är otillgängliga för barn med rörelsehinder. Vidare framkommer att ingen kommun i får betyget mycket bra när det gäller tillgänglighet och policy för funktionshindrade. Det innebär att kommunerna inte tar sina invånare med funktionshinder på allvar. Ingen vet hur barn med funktionshinder har det i dagens kommunala skola. Det finns ingen samlad bild, men däremot många enskilda vittnesmål om lika tydliga som allvarliga problem. Mycket tyder dock på att kommunernas förmåga att ge barn med funktionshinder en fullgod skoltid har svåra brister. Ju svårare ett barns funktionshinder eller kombinationer av funktionshinder är, desto sämre klarar kommunerna att möta barnets behov. om brister i kommunernas arbete för funktionshindrade understryker vikten av att den kommunala skolans kvalitet för barn med funktionshinder måste granskas, både med avseende på undervisningens och den sociala situationens kvalitet. Min fråga till statsrådet är: När kommer statsrådet låta utreda den kommunala skolans kvalitet för barn och ungdomar med funktionshinder?
fr · GO111043 · 2001-04-09 00:00:00 — Fråga 2000/01:1043 av () till statsrådet om våldsbrott i skolan påtryckningar från moderat håll kom förra skolministern slutligen fram till ställningstagandet att det var positivt och riktigt att skolan polisanmälde våldsbrott begångna i skolan. Det mesta våldet i skolan anmäls av barn och föräldrar, inte av skolan, som därmed sviker barnen en andra gång. Eftersom det inte finns någon officiell statistik på området har ringt till 108 kommuner för att få en bild av hur ofta mobbning polisanmäls. Det visade sig att bara en tredjedel, 39 kommuner, har polisanmält mobbning. Resterande hade det inte. I vissa kommuner har man skrivit in i skolplanen att mobbning ska polisanmälas. En möjlighet är att ändra skollagen så att en skyldighet att anmäla våldsbrott skapas. Det är nödvändigt att en enhetlighet i skolornas förhållningssätt skapas i den här frågan. Det ger nämligen en rad problem när våld hanteras olika, på olika skolor. svarade på en annan mobbningsfråga att hon kunde "konstatera att det inte finns någon allmän skyldighet att polisanmäla brott som begås i skolan. Men enligt min mening bör detta, åtminstone i allvarliga fall, göras som regel." Min fråga till skolministern är: Vilka åtgärder avser skolministern vidta för att skapa enhetlighet i skolans hantering av våldsbrott begångna i skolan?
fr · GO111044 · 2001-04-09 00:00:00 — Fråga 2000/01:1044 av () till statsrådet om kommunernas ansvar för barn med funktionshinder visar att rörelsehindrade elever är utestängda från av landets gymnasieskolor. Barn med rörelsehinder är också utestängda från hälften av landets grundskolor, då dessa saknar anpassning för rörelsehindrade. Barn och ungdomar med funktionshinder nekas därmed i praktiken möjligheten att välja skola efter kvalitet, profil på undervisningen eller social miljö. Regeringen väljer att i strid med barns och föräldrars vilja lägga ned specialskolor och integrera berörda barn i den kommunala skolan. Barn med funktionshinder hänvisas därmed till kommunala skolor som ofta inte är anpassade att ta emot dem. Efter ett beslut i som bl.a. gick emot kommer specialskolan att läggas ned. Beslutet att stänga och andra specialskolor är ett skott i mörkret. Ingen vet om kommunerna har förmåga att möta barnens särskilda behov. Däremot pekar snart sagt alla indikatorer, som rapporten från , på de problem den kommunala skolan har att erbjuda funktionshindrade barn en fullgod studiemiljö. Att avveckla specialskolor utan att ha försäkrat sig om att kommunerna klarar uppgiften är ansvarslöst. Min fråga till statsrådet är: Är statsrådet beredd att riva upp beslutet att stänga och andra specialskolor, mot bakgrund av om brister i den kommunala skolan för barn med funktionshinder?
fr · GO111045 · 2001-04-09 00:00:00 — Fråga 2000/01:1045 av () till statsrådet om tredjelandsmedborgares möjlighet att arbeta i som jag tackar statsrådet för ett tidigare svar i denna fråga vill jag ställa en kompletterande fråga. Enligt statsrådets uppgifter kommer med förslag om hur tredjelandsmedborgares rörlighet inom EU ska stärkas. Det tycker jag är mycket positivt. Dock anser jag att som ordförande i har ett särskilt ansvar att föra en diskussion med övriga EU-länder, så att ärendet kan få en så snabb och positiv behandling i ministerrådet som möjligt. Faktum är att denna fråga är av så stor vikt för en fungerande integrerad att det vore på sin plats att den tog kontakt med den danska regeringen för att förbereda ärendet. Det kanske t.o.m. skulle kunna vara så att och gick före övriga EU-länder för att skynda på processen. Mot bakgrund av ovanstående vill jag ställa följande fråga till statsrådet: Vilka åtgärder avser statsrådet vidta i sitt arbete inför samt i de specifika kontakterna med den danska regeringen för att denna fråga ska kunna lösas ?
fr · GO111046 · 2001-04-09 00:00:00 — Fråga 2000/01:1046 av () till försvarsminister om finansieringen av deltagande i EU:s krishanteringsstyrka Enligt ett pressmeddelande från Försvarsdepartementet () har regeringen beslutat att anmäla ett balanserat urval av kvalificerade svenska förmågor inom de olika försvarsgrenarna till EU:s krishanteringsstyrka. Den svenska anmälan omfattar ca 1900 personer samt kvalificerad utrustning såsom JAS 39 , , och olika slags fartyg m.m. Det verkar dock råda vissa frågetecken kring huruvida Försvarsmakten ska finansiera de uppkomna kostnaderna, ca , inom den befintliga försvarsbudgeten eller ej. Om det ska finansieras inom den befintliga ramen blir konsekvenserna sannolikt att Försvarsmakten tvingas avveckla ännu fler utbildningsplatser. Det skulle naturligtvis vara olyckligt, inte minst då många officerare redan känner ett bristande förtroende för utvecklingen av Försvarsmakten. Mot bakgrund av ovanstående vill jag ställa följande fråga till försvarsministern: Vad tänker statsrådet göra för att klargöra om finansieringen av det svenska bidraget till EU:s krishanteringsstyrka ska ske inom ramen för Försvarsmaktens befintliga budget?
fr · GO111047 · 2001-04-09 00:00:00 — Fråga 2000/01:1047 av () till miljöminister om vindkraftsindustrins externa kostnader Regeringen har omfattande planer att öka vindkraftsindustrins andel av totalproduktionen av el på 140TWh . Både näringsminister och miljöminister har talat om att vindkraften ska byggas ut till 10TWh (nästan två ) . producerar vindkraftsindustrin endast 0,4TWh . En sådan kraftig utbyggnad väcker flera berättigade frågor. Många människor som bor i områden som utpekats som lämpliga för vindkraftsindustrin förskräcks och undrar till vilket pris en sådan omfattande utbyggnad ska få ske. När vindkraftverk placeras nära bostäder, kan de boende störas så mycket att de tvingas att flytta. Orsaken är de "svoschande" ljuden, susandet och de "blinkande" skuggorna. Eftersom husen blir svårsålda eller rent av omöjliga att sälja, på grund av vindkraftsindustrins etablering i närheten, går stora ekonomiska värden för den enskilde husägaren till spillo. Den som köper en fastighet när vindkraftsindustrin redan är på plats i närområdet vet vid husköpet vad som gäller. Den som är bosatt i området från början blir påtvingad störande verksamhet i sin närmiljö och drabbas speciellt. Vad ämnar miljöministern göra för att ekonomiskt kompensera de som drabbas av vindkraftsindustrietableringar?
fr · GO111048 · 2001-04-10 00:00:00 — Fråga 2000/01:1048 av () till näringsminister om situationen i Vi har fått beskedet att Defence i tvingas varsla ytterligare 135 anställda. Det här är ett tungt slag mot kommunen. I pågår just nu ett intensivt omställningsarbete i samarbete med omställningsgruppen. Därför är det här beskedet om ytterligare varsel ytterst olyckligt. Otåligheten och oron hos karlskogaborna är stora och befogade. Det är därför viktigt att invånarna i snart får besked om nya ersättningsjobb och andra åtgärder som är nödvändiga för det fortsatta arbetet med omställning i kommunen. Jag vill därför fråga näringsministern om han avser att lämna något besked om ersättningsjobb och andra nödvändiga åtgärder .
fr · GO111049 · 2001-04-10 00:00:00 — Fråga 2000/01:1049 av () till socialminister om utredningar om de homosexuellas situation har ett särskilt regeringsuppdrag att ansvara för en övergripande samordning av insatser för homosexuella och följa utvecklingen av homosexuellas situation. Det s.k. homosexuppdraget är bredare och av en delvis annan karaktär än uppdraget åt ombudsmannen mot diskriminering på grund av sexuell läggning (HomO), som enbart har till uppgift att bevaka frågor om diskriminering på grund av sexuell läggning. Regeringen föreslår i proposition 2000/01:99 att insatser "koncentreras till att i första hand följa forskningen om homosexuella utifrån ett hälsoperspektiv och att i sitt uppföljnings- och utvärderingsarbete uppmärksamma homosexuellas situation med avseende på särskilda hälsorisker". Det är en markant sänkning av statsmaktens ambitioner. Varken i propositionen eller i andra sammanhang nämns att andra myndigheter skulle få ett utökat uppdrag att bevaka homosexuellas frågor i samband med att uppdrag på området reduceras. Ändå skriver socialministern följande i en debattartikel på nättidningen : "Regeringen har ambitionen att någon myndighet ska utgöra regeringens kraftcentrum för bi- och homosexuellas rättigheter. Detta 'homosexuppdrag' flyttades från till . I vår föreslås, som ett ytterligare steg i denna ambition, att HomO förstärks med ett utökat uppdrag." Som framgår av det ovan nämnda framgår det inte i något aktuellt regeringsförslag att regeringen avser att föreslå att HomO förstärks med ett utökat uppdrag. Min fråga till socialministern blir därför: När och på vilket sätt kommer regeringen i vår att föreslå att HomO förstärks med ett utökat uppdrag?
fr · GO111050 · 2001-04-10 00:00:00 — Fråga 2000/01:1050 av (c) till socialminister om subventionering av läkemedel är läkemedel för behandling av erektionsstörningar inte längre omfattat av läkemedelsrabattsystemet. Avsikten med åtgärden torde vara att minska "överanvändningen" av Viagra. Caverject är ett läkemedel som patienten injicerar direkt in i penis svällkropp. Detta läkemedel skrivs huvudsakligen ut till patienter som inte får effekt av tablettbehandling, främst patienter med allvarliga bakomliggande sjukdomar. Försäljningen av Caverject uppgår till . På grund av sättet på vilket Caverject ges till patienterna kan "överanvändning" uteslutas. Med tanke på hur många patienter som drabbas, varför har ministern valt att ta bort även Caverject från rabattsystemet?
fr · GO111051 · 2001-04-10 00:00:00 — Fråga 2000/01:1051 av () till kulturminister om inkomstgarantin för konstnärer Tecknaren har av regeringen utsetts till innehavare av statlig inkomstgaranti. Det innebär att han kommer att få av staten så länge han lever. Inkomstgarantin ska gå till konstnärer vars verksamhet har stor betydelse för svenskt kulturliv. Hillersberg har med sina teckningar medverkat i hatskrifter mot judar. dömdes till fängelse för hets mot folkgrupp. Hillersberg avbildar judar som lömska och giriga personer och på en av teckningarna har några kroknästa figurer med davidsstjärnor korsfäst . Det borde inte i dagens gå att få statliga belöningar för en konst, som måste betraktas som antisemitisk. Rasism ska inte sponsras av regeringen. Statsminister säger att han inte tänker agera för att ändra beslutet och att han har svårt att tro att det är möjligt. Men frågan om huruvida innehavarna av inkomstgarantier ska få förnyat förtroende dyker upp på regeringens bord. Det finns då möjlighet att upphöra med att ge en konstnär inkomstgaranti om "synnerliga skäl" föreligger. Att vissa av Hillersbergs teckningar präglas av antisemitism anser jag utgöra ett "synnerligt skäl" för att inte fortsätta ge honom skattepengar år . Mot denna bakgrund vill jag fråga vad kulturministern avser att göra när frågan om Hillersbergs inkomstgaranti nästa gång dyker upp på regeringens bord.
fr · GO111052 · 2001-04-10 00:00:00 — Fråga 2000/01:1052 av () till socialminister om är den myndighet som får mest anmärkningar av JO. Av 300 anmälningar har 80 fall ådragit sig justitieombudet kritik. Vilka åtgärder avser socialministern vidta för att den enskildes rättssäkerhet ska förbättras?
fr · GO111053 · 2001-04-10 00:00:00 — Fråga 2000/01:1053 av () till kulturminister om Bielkemässen Till följd av nedskärningarna av försvaret avvecklas en rad regementen. I samband med detta lämnar försvaret regementsbyggnader på olika håll. I vissa av dessa finns kulturhistoriskt intressanta interiörer, väl värda att bevara. En sådan är Bielkemässen på gamla I3 i . Mässen har en unik interiör som dessutom är intakt. I ett historiskt perspektiv har mässen spelat en stor roll och är därmed värd att bevaras. Många örebroare är oroade över mässens framtid. Det borde vara ett nationellt kulturintresse att Bielkemässen och andra liknande interiörer i tidigare regementsbyggnader bevaras intakta. Risken finns nämligen annars att dessa kulturskatter säljs eller flyttas från orterna. Min fråga till statsrådet är: Vilka åtgärder ämnar statsrådet vidta för att tillse att Bielkemässen och andra liknande kulturvärden i tidigare regementsbyggnader bevaras?
fr · GO111054 · 2001-04-10 00:00:00 — Fråga 2000/01:1054 av () till socialminister om självmordsprevention WHO har utarbetat ett dokument med riktlinjer kring hur självmordsprevention kan genomföras i skolorna. Dokumentet innehåller dels information om hur suicidrisk tidigt kan upptäckas bland ungdomar och dels konkreta handlingsplaner för lärare och elevpersonal. Glädjande nog gavs uppdraget att utarbeta dessa riktlinjer till Nationellt centrum för suicidforskning och prevention av psykisk ohälsa, som också är bland de världsledande på detta område. togs så beslutet i som innebar ett tillkännagivande till regeringen att enligt motion So453 (m.fl) verka för att de av WHO utarbetade riktlinjerna om att förebygga självmord skulle omsättas till svenska förhållanden. Beslutet har skapat förväntningar och många väntar nu på möjligheten att kunna påbörja nödvändig utbildning medan för andra är beslutet ännu inte känt. Min fråga till socialministern är: Vilka åtgärder ämnar socialministern vidta för att arbetet med att omsätta de av WHO utarbetade riktlinjerna omsätts till svenska förhållanden?
fr · GO111055 · 2001-04-18 00:00:00 — Fråga 2000/01:1055 av () till socialminister om färdtjänsten och nationella handikapplanen För personer som blir färdtjänstkunder i efter kommer nya regler att gälla. Ledsagare kommer inte att få följa med vid färdtjänstresorna. Undantag kommer endast att göras när en ledsagare behövs under själva resan. Den som behöver ledsagare vid resmålet får lösa det på annat sätt. beslut kan inte överklagas. motivering är att det råder brist på taxibilar och att de flesta färdtjänstresor går till platser där det finns personer som tar hand om resenären. Jag ifrågasätter båda motiveringarna. Dels borde det vara möjligt att öka antalet taxibilar. Dels kommer de nya reglerna att leda till att den funktionshindrade får ett ökat beroende, stick i stäv mot synen att en av grunderna för handikappolitiken ska vara ett ökat oberoende, vilket de flesta partier har varit överens om. Det strider också mot vad en enig riksdag uttryckt i den nationella handikapplanen. har länge krävt att färdtjänsten behovsanpassas i högre grad. Beslutet från i går i motsatt riktning. Min fråga till socialministern är: Vilka åtgärder avser ministern att vidta för att en ledsagare ska ges möjlighet att resa med en funktionshindrad person vid färdtjänstresor?