ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · GO11802 · 2001-02-27 00:00:00 — Fråga 2000/01:802 av () till statsrådet om Bostadsdelegationen Bostadsdelegationen har spelat en betydelsefull roll för de många kommuner, som till följd av utflyttning och strukturomvandling drabbats av många tomma lägenheter. Nödvändiga förändringar ställer stora krav på kommuner i t.ex. Bergslagen, som redan befinner sig i en svår ekonomisk situation. En kraftfull regionalpolitik kan motverka ytterligare stora behov av insatser i enskilda kommuner, men de prognoser om framtida befolkningsförändringar, som gjorts av den regionalpolitiska kommittén visar att det är nödvändigt att ha beredskap för betydande insatser också . Situationen i utflyttningskommunerna skiljer sig drastiskt från ett antal tillväxtkommuner, där kommunpolitikerna valt att leka affär med de bostäder, som har högt värde till följd av förändrade flyttningsströmmar och en ojämn tillväxt i landet. Detta bekräftas av studie Midnattstimmen, som analyserat effekterna för 29 bostadsföretag om kommitténs prognoser blir verklighet. Goda bostäder måste rivas och välskötta bostadsföretag kan komma att hamna i ohållbara situationer. Jag vill därför fråga statsrådet om regeringen sedan Bostadsdelegationen nu avslutat sitt arbete kommer att skapa beredskap för att längre fram möta möjliga behov av framtida större insatser för de utsatta kommunerna.
fr · GO11803 · 2001-02-27 00:00:00 — Fråga 2000/01:803 av () till justitieminister om och gästhamnarna träder i kraft . Avtalet föreskriver bl.a. en kontroll som gäller i synnerhet för båtfolk och campare som tillfälligt vistas på yrkesmässigt uthyrd plats. Regeringen har beslutat att gästhamnar, campingplatser, vandrarhem och hotell fr.o.m. måste registrera utlänningar och låta dem signera och legitimera sig i enlighet med den s.k. hotellkontrollen. Det ser dock ut som om blir det enda nordiska land där denna regel kommer att tillämpas. låter trots grannländernas båtfolk gå in i norska gästhamnar utan hotellkontroll. Det verkar inte heller som eller kommer att införa denna kontroll i sina gästhamnar. Ska reglerna i enlighet med regeringens beslut till punkt och pricka följas och tillämpas betyder det mer eller mindre kaos i gästhamnarna längs . Och det uppstår med rätta frågor kring hur man rent praktiskt ska kunna följa denna bestämmelse i exempelvis norra med de många norska fritidsbåtsägarna. Dessutom ställs frågan varför denna regel ska gälla i svenska hamnar och inte i övriga länder med Schengenavtal. Min fråga till ministern är: Vilka åtgärder kommer ministern att vidta för att ovan beskrivna situation ska kunna hanteras när börjar gälla ?
fr · GO11804 · 2001-02-27 00:00:00 — Fråga 2000/01:804 av () till näringsminister om vägmärke för industriområde skickade fyra ungdomar, som varit engagerade i Verkstadsindustriers (VI) ungdomssatsning Aspect , ett brev till . I brevet pekade man på den föråldrade bild av svensk industri som man får av det nu gällande vägmärket 1.9.2.9 Industriområde. "Man ser framför sig en grå, rykande fabrik där människor arbetar med monotona arbetsuppgifter vid ett löpande band". För att locka svenska ungdomar att satsa på en framtid i industrin behöver en annan bild etableras. Detta påpekade de i brevet till . I det svar man fick hänvisar till vägmärkesförordningen (1978:1001) och påpekar att "tillåtelse till användning av nya symboler kan endast meddelas av den som skriver författningen, det vill säga regeringen". Avser näringsministern vidta några åtgärder för att ändra författningen så att vägmärket för industriområde får en mer aktuell utformning?
fr · GO11805 · 2001-02-27 00:00:00 — Fråga 2000/01:805 av () till näringsminister om Småföretagardelegationen I senaste numret av tidningen kan vi läsa rubriken: . Det påpekas, helt riktigt, att endast en bråkdel av de 80 förslag som Småföretagardelegationen föreslog, har genomförts. Detta på de förslagen funnits. Vi vet också att inom socialdemokratiskt styrda kommuner och landsting finns en inriktning att kommun/landsting ger sig in på den s.k. privata marknaden. Så är det bl.a. med . Då det gäller åtgärder som uteblivit, enligt Småföretagardelegationens förslagslista, efterfrågas förslag gällande förenklingar i semesterlagen, förbättrade skatteregler för fåmansbolag, enklare självdeklaration och andra lättnader för företagen. Vad avser statsrådet att vidtaga för åtgärder för att förbättra villkoren för småföretagarna?
fr · GO11806 · 2001-02-27 00:00:00 — Fråga 2000/01:806 av () till miljöminister om miljöavgifter för inrikesflyget I en intervju i radion talade miljöminister om behovet av nya miljöpålagor för flyget. Enligt statsrådet skulle denna nya avgift endast medföra en eller annan hundralapp ytterligare på biljetten för en resande. Landets små flygplatser @ bl.a. i @ har problem med att biljettpriserna är så höga att privatpersoner, som själva ska betala sin biljett, inte anser sig ha råd att flyga. Enligt statsrådet skulle alltså nya högre avgifter vara påkallade ur miljösynpunkt. Enligt uppgifter har redan höjt avgifterna för de mindre regionala bolagen i en omfattning som är mycket hög. Det har talats om höjningar på . Detta har jag tidigare påtalat i en motion liksom i en fråga till statsrådet. Ett fungerande regionalflyg är, enligt min mening, en viktig del i talet om att "Hela landet ska leva". Avser statsrådet att verka för att det regionala flyget inte belastas med nya avgifter?
fr · GO11807 · 2001-02-27 00:00:00 — Fråga 2000/01:807 av () till miljöminister om fartygsvrak med gifter utanför Återigen har frågan om fartygsvraken, från , utanför den svenska och faran för eventuella miljöhot vid läckage blivit aktuell. med anledning av att representanter från den ryska har studerat vrakens och giftbehållarnas beskaffenhet. Dessa vetenskapsmän anser situationen så allvarlig att man t.o.m. säger att vrakens behållare är så angripna av rost att det är risk för läckage. Regeringen har tidigare gjort bedömningen att en bärgning skulle innebära större risk än att låta de, , sänkta fartygen utanför ligga kvar på botten. Denna bedömning gjordes från svensk sida och efter detta har tydligen ingen ny bedömning av vraken gjorts. Det som den ryska informationen lämnar är en dramatisk bild av en tickande miljöbomb som ställer nya frågor om både giftbehållarnas kvalitet och om den svenska riskbedömningen av vad som kan ske utanför . Min fråga till ministern är: Vad avser miljöministern att vidta för åtgärder för att klargöra den svenska riskbedömningen av de miljögifter som finns längs den svenska ?
fr · GO11808 · 2001-02-27 00:00:00 — Fråga 2000/01:808 av () till finansminister om diesel- och bensinskatt Med sig hem hade han ett antal protestlistor mot den höga bensinskatten, en skatt som innebär att de höga priserna på bensin och diesel slår hårt mot bl.a. ett glesbygdslän som . Han kommenterade protestlistorna med att "det inte var hans bord". Det var sammanlagt 10086 namn på de listor som statsrådet hade med sig hem till . har dessutom ett antal "ägare av traktorer" i västra , i normal traktorhastighet, befunnit sig ute på vägarna @ en åtgärd som har irriterat många bilister på väg hem eller på väg till fjällen. Men allt har sin bakgrund i den höga dieselskatten. Jag har tidigare i frågor, interpellationer och motioner tagit upp frågan om en sänkt skatt på drivmedel, men utan resultat. De höga priserna på drivmedel slår hårt mot länets befolkning, där många tvingas ha bil för att klara sig. Avser statsrådet att vidtaga åtgärder för att sänka skatten på drivmedel?
fr · GO11809 · 2001-02-27 00:00:00 — Fråga 2000/01:809 av () till statsrådet om stads kampanj mot kommunism stad har vid kommunfullmäktige beslutat att bifalla en motion om en upplysningskampanj inom skolorna mot kommunismen. Beslutet är uppseendeväckande genom att det innebär att svenska skolor får ett renodlat politiskt uppdrag att motverka en politisk åsiktsriktning som finns representerad i riksdag. Till skillnad från tidigare liknande beslut har nämligen stad inte avgränsat uppdraget till att gälla historiska kunskaper om de kränkningar av mänskliga rättigheter som skett i kommunismens namn. Sådana historiska kunskaper är givetvis utomordentligt viktiga för att öka förståelsen av hur olika ideologier som säger sig vilja människans bästa kan användas för att legitimera förtryck och kränkningar av mänskliga rättigheter. Så har kristendomen och alla betydande politiska ideologier använts, och kunskaperna om detta borde ingå som ett naturligt inslag i skolans ordinarie historieundervisning. Detta perspektiv saknas dock i beslutet från stad. I stället uttalas i motiveringen bl.a. att "två unga ledande svenska politiker" ska ha "uttalat sin vördnad för " samt att "unga människor åter kallar sig för kommunister". Bortsett från att ingen svensk politiker såvitt jag vet hyser någon särskild "vördnad" för är det upprörande att borgerliga politiker på detta sätt använder skolan i uppenbart snäva partipolitiska syften. Det rimmar mycket illa med läroplanernas krav på allsidighet och saklighet. Min fråga är följande: Avser skolministern att vidta några åtgärder för att förtydliga läroplanen med anledning av stads beslut om en upplysningskampanj mot kommunismen?
fr · GO11810 · 2001-02-28 00:00:00 — Fråga 2000/01:810 av () till justitieminister om kroppsvisitation enligt LVM Den som vårdas enligt LVM får underkastas kroppsvisitation och ytlig kroppsbesiktning för kontroll av att inget otillåtet finns inne på LVM-hemmet. Med kroppsvisitation avses undersökning av någons kläder eller väska eller något annat som han för med sig, däremot inte undersökning av hans kropp. Med ytlig kroppsbesiktning avses endast en yttre granskning av kroppen. I praktiken innebär detta att fler personer som är intagna för tvångsvård tar med sprutor eller annat som kan användas som vapen. Detta leder till osäkerhetssituationer trots en extrem integritetsinskränkning från början. inträffar flera incidenter vid s.k. LVM med tillhyggen, inte sällan sprutor, på grund av att LVM ej bemyndigar den vårdansvarige att besluta om kroppsbesiktning innebärande exempelvis kontroll av kroppens hålrum. Med hänvisning till det anförda skulle jag vilja ställa följande fråga till justitieministern: Avser justitieministern vidta några åtgärder för att minska osäkerheten kring vad medborgare som vårdas inom ramen för LVM tar med sig in på LVM-hemmet?
fr · GO11811 · 2001-02-28 00:00:00 — Fråga 2000/01:811 av () till justitieminister om kamphundar Det är viktigt att vi kan känna oss trygga i vårt svenska samhälle på olika sätt. Det borde t.ex. vara en självklarhet att man inte ska behöva vara rädd för att bli angripen av lössläppta s.k. kamphundar. Det har inträffat att en man blivit svårt sargad av hundar. Man fasar, vad händer nästa gång? Enligt uppgifter så tycks det dessutom saknas befogenheter för polis att ingripa och beslagta dessa farliga hundar eller ålägga att dessa hundar förses med munkorg då de vistas ute bland människor. Med anledning av det inträffade undrar jag vad justitieministern ämnar vidta för åtgärder så att kamphundar inte utgör en fara för människor.
fr · GO11812 · 2001-02-28 00:00:00 — Fråga 2000/01:812 av () till statsrådet om skyddade personuppgifter Det finns människor som av olika anledningar tvingas leva med skyddade personuppgifter. Det kan t.ex. gälla kvinnor som på grund av hot och trakasserier tvingas leva med skyddad identitet och hemlig adress. Det finns flera fall då skyddet visat sig vara för svagt och identiteten har röjts. Det har inneburit ytterligare mänskligt lidande i en redan svår situation. finns möjligheten att skydda personuppgifter i folkbokföringsregistret. Uppenbarligen ger inte detta ett fullgott skydd. Risken är också stor att människor invaggas i en falsk trygghet. Mot bakgrund av ovanstående vill jag därför fråga statsrådet: Vilka åtgärder är regeringen beredd att vidta för att ge människor som är i behov av skydd av personuppgifter, ett bättre skydd?
fr · GO11813 · 2001-02-28 00:00:00 — Fråga 2000/01:813 av () till statsrådet om servicehandelns försäkringsskydd Försäkringsbolagen utformar sina företagsförsäkringar olika och konkurrerar med varandra i syfte att en väl fungerande konkurrens mellan bolagen ska innebära ett försäkringsmässigt skydd åt konsumenten. bedrivs servicehandeln, kiosker, närbutiker och liknande rörelser av uppskattningsvis invandrare. För dessa och övriga har det under hand blivit allt svårare att teckna företagsförsäkringar. I de fall man redan är etablerad så har premien höjts kraftigt och därför tvingas många bedriva sin rörelse oförsäkrad. I försäkringsbolagens intresse ligger vanligtvis att inte förlora ett marknadssegment @ så icke i detta fallet. Det synes i stället föreligga ett mål från samtliga bolag att hålla dessa kunder utanför kretsen av försäkringstagare. Min fråga till statsrådet är: Vilka åtgärder ämnar statsrådet vidta för att belysa dessa försäkringstagares utsatthet?
fr · GO11814 · 2001-02-28 00:00:00 — Fråga 2000/01:814 av (m) till socialminister om smärtlindring inom svensk sjukvård Enligt en färsk undersökning, vars resultat även får stöd i kunskapsöversikt om smärta i livets slutskede, misslyckas två tredjedelar av landets länssjukhus att leva upp till rekommendationer om lindring av kronisk smärta. Flertalet sjukhus saknar s.k. multidisciplinära smärtmottagningar med minst två i smärtlindring specialistkompetenta läkare, psykiater, sjuksköterska, psykolog, sjukgymnast och kurator. Även om en viss förbättring kunnat noteras kvarstår fortfarande allvarliga brister såväl i fråga om tillgång till kompetent smärtlindring som i fråga om attityder till de patienter som är i behov av permanent eller tillfällig smärtlindring. Det finns även anledning förmoda att sjukvården inte förmår tillvarata de möjligheter och metoder som står till buds när det gäller smärtbehandling. En klar brist i sammanhanget är också att smärtlindring inte ingår som obligatoriskt ämne i läkarutbildningen. Ett genomgående intryck är för övrigt att smärtlindring är ett illa eftersatt ämne i forsknings- och utbildningshänseende. De flesta dör inte på sjukhus, varför det är viktigt att t.ex. tillgång till effektiv smärtlindring och god palliativ vård också kan erbjudas där patienten vanligen vistas, t.ex. i sin hemmiljö. Vilka åtgärder avser socialministern vidta för att bättre tillgodose behovet av kvalificerad smärtlindring inom svensk sjukvård?
fr · GO11815 · 2001-02-28 00:00:00 — Fråga 2000/01:815 av (m) till socialminister om eutanasi Varje human rättsstat borde kunna erbjuda sina medborgare inte bara rätten till ett värdigt liv utan också rätten till en human död. Hit hör inte bara den självklara rätten till smärtlindring, vid önskan och behov, i livets slutskede. Hit skulle också kunna höra rätten @ för den som så önskar @ till en barmhärtig död om och när alla möjligheter till botande synes uttömda. Det kan t.ex. inte axiomatiskt förutsättas att en god palliativ vård och stöd i existentiella frågor i alla lägen skulle göra önskan om en barmhärtig död överflödig, oönskad eller ointressant. Denna fråga är dock långt ifrån okomplicerad och svaren ingalunda självklara. Trots att det inte hade varit vare sig orimligt, oskäligt eller onaturligt kom det inte att ingå i utredningsuppdraget för Kommittén om vård i livets slutskede att också belysa frågan om eutanasi. Är socialministern beredd att gå vidare och ta initiativ till att låta frågorna bl.a. om eutanasi, ställföreträdares och/eller närståendes eventuella, graderade rätt att bestämma huruvida livsuppehållande vård ska avslutas eller ej och graden av livstestamentens bindande verkan bli föremål för en förutsättningslös närmare belysning i en delvis ny utredning?
fr · GO11816 · 2001-02-28 00:00:00 — Fråga 2000/01:816 av () till statsrådet om indraget studiebidrag Inom gymnasieskolan finns ett särskilt problem då skolan inte har rätt att underrätta försörjningsansvariga föräldrar till myndiga elever som skolkar i skolan. Föräldrarna kan drabbas hårt av att sanktioner med indraget studiebidrag för gymnasieelever används. Ett indraget studiebidrag för en gymnasieelev kan i vissa fall även leda till indraget bostadsbidrag, flerbarnstillägg, underhållsstöd, barnpension @ detta eftersom eleven avregistreras som student. upplever det som bekymmersamt att föräldrarna har försörjningsansvaret intill för gymnasieelever men att de inte har självklar rätt till information om elevernas uppförande, om de t.ex. skolkar, i skolan. Detta skulle kunna lösas genom att rätten att underrätta föräldrar till myndiga elever skrivs in i skollagen. Min fråga till skolministern är: Vilka åtgärder är skolministern beredd att vidta för att förebygga att vissa familjer drabbas extra hårt vid indraget studiebidrag?
fr · GO11817 · 2001-02-28 00:00:00 — Fråga 2000/01:817 av () till utbildningsminister om studielån vid folkhögskolestudier Våra folkhögskolor erbjuder många kurser av yrkesförberedande karaktär och med god kvalitet. De ekonomiska förutsättningarna om man är 16@20 år och vill studera på folkhögskola innebär att man endast är berättigad till att erhålla studiestöd i form av studiebidrag på 950kr under nio av årets månader, inackorderingstillägg på 1190@2335kr beroende på avståndet från hemmet samt extra tillägg om föräldrarna har inkomst under 125000kr. Elev som studerar på folkhögskola och är har ej rätt att ta studielån. Elev som studerar på högskola äger rätt att ta studielån även om åldern understiger . Som 19-åring beviljas man alltså studielån för studier på högskola men inte på folkhögskola. Som 20-åring har man rätt till bådadera. Det är uppenbart att systemet haltar. Avser ministern likställa villkoren för folkhögskolestudier med studier på högskola vad gäller möjligheten till studielån för elever ?
fr · GO11818 · 2001-02-28 00:00:00 — Fråga 2000/01:818 av () till statsrådet om underhållsstöd för flera barn Av de 6921 personer i län, som var skyldiga att betala underhåll för sina barn genom hade nästan 3000 skulder till kassan eller kronofogdemyndigheten. I ett tusental ärenden var skulderna över 20000kr och i några över 100000kr. Bland de högt skuldsatta finns ett antal föräldrar med normala inkomster och flera barn. En underhållsskyldig med tre barn och en inkomst om knappt 18000kr har att betala av sin bruttoinkomst över 6000kr för underhållsstödet. Det leder alltför ofta till att han/hon inte har någon ekonomisk rörelsefrihet och ger upp. Bland de ärenden, som finns hos kronofogden finns ett antal, där föräldrar trots stort engagemang för barnen och hårt arbete inte klarar underhållskraven. För dem blir den belastning, som underhållsstödet innebär, närmast omöjlig att klara. Många blir bittra både på samhället och sin tidigare familj och får svårt att klara kontakten med sina barn och att bygga upp en ny tillvaro. Jag vill därför fråga socialförsäkringsministern om regeringen i samband med den pågående analysen av familjepolitiken kommer att ägna särskild uppmärksamhet åt de grupper som drabbats hårdast av dagens regler för underhållsstöd.
fr · GO11819 · 2001-02-28 00:00:00 — Fråga 2000/01:819 av () till kulturminister om kulturskövling i nås vi av den ena larmrapporten efter den andra från . Systematiskt har denna terrorregim börjat förstöra alla statyer i landet @ även sådana som har stort historiskt värde. Regimen i är bland de värsta i världen och är det bara en tre fyra länder som erkänner talibanerna. Kvinnoförtrycket är välkänt, men ska också kulturarvet förstöras och förtryckas. måste reagera och det kraftfullt. Inte minst under detta första halvår har möjlighet att ha extra kraft bakom orden. Kulturminister är ju högsta företrädare för alla EU:s medlemsstater vad gäller kultur och har därmed en unik position att driva frågan t.ex. i . Mot den bakgrunden vill jag fråga kulturministern vilka åtgärder hon tänker vidta mot förstörelse av kulturarvet.
fr · GO11820 · 2001-02-28 00:00:00 — Fråga 2000/01:820 av () till utrikesminister om fredsplanen för Ännu har inte folkomröstningen avseende ägt rum. hade ca 198000 personer genomgått en identifieringsprocess under . Ca 86000 röstberättigade hade identifierats. använde då överklagandeinstrumentet för att ifrågasätta 130000 fall. Detta måste tolkas som att inte har för avsikt att fullfölja fredsplanen. Efter att det mycket utdragna identifieringsarbetet avslutats har trycket ökat mot att förverkliga det sista steget i fredsplanen. Därmed hotas FN:s auktoritet. Det internationella samfundets beslutsamhet att genomföra folkomröstningen synes vackla. Läget är nu mycket allvarligt och ett nytt krig mellan och Polisario var mycket nära att bryta ut . Om ett nytt krig ska kunna undvikas måste den europeiska unionen ta sitt ansvar för utvecklingen i . Ett utvidgat partnerskap med som del av kan bara innebära långsiktig stabilitet om det inkluderar ett hänsynstagande till västsahariernas rätt till självbestämmande. har som EU:s ordförandeland ett ansvar och en möjlighet att vidta omedelbara insatser för att förhindra att fredsplanen bokstavligen skjuts i sank. Jag vill därför fråga utrikesministern om regeringen är beredd att aktivt främja ett förverkligande av fredsplanen för .
fr · GO11828 · 2001-02-28 00:00:00 — Fråga 2000/01:828 av () till utbildningsminister om gränsdragning mellan studiemedel och a-kassa Enligt a-kassans regler nekas person som läser på komvux arbetslöshetsersättning, även om det bara är ett enstaka ämne, trots att man varit förvärvsarbetande och normalt är berättigad till a-kassa. Detta förfarande bygger man på lagen om arbetslöshetsförsäkring §10 som säger att ersättning inte lämnas till personer som deltar i utbildning. Att en person som är arbetslös och aktivt arbetssökande inte är berättigad till a-kassa på grund av att denne läser en kurs på komvux, som av CSN klassas som studier , är inte rimligt. Detta förfarande uppmuntrar inte arbetssökande att öka sina kunskaper för att förbättra sin position på arbetsmarknaden. Med hänvisning till det anförda vill jag ställa följande fråga till statsrådet: Vilka åtgärder avser statsrådet vidta för att underlätta för arbetssökande att delta i studier som man får a-kassa?