ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
frs · GO12725 · 2001-02-23 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:725 om EU:s utveckling frågar vad statsministern avser svara på den fråga som ska ha ställt i sitt anförande i om tillståndet i unionen 2001: "Är vi alla på det klara med att vi vill bygga något som har strävan att bli en världsmakt? Med andra ord, inte bara ett handelsblock utan en politisk enhet." Frågan har överlämnats till mig. Det är riktigt att formuleringar av det slag anger finns i de svenska, engelska och tyska översättningarna av talet. I det italienska originalet (liksom i den franska översättningen) står det emellertid ungefär: "Är vi alla överens om att vi avser bygga en enhet som är besluten att få genomslag för sin tyngd på global nivå?" (Siamo o non siamo tutti d'accordo sul fatto che intendiamo costruire un'entità decisa a far sentire il suo peso a livello mondiale?) Det är riktigt att EU redan nu är en av de största aktörerna globalt, och att EU:s tyngd kommer att öka ännu mer efter utvidgningen. Som jag framhöll i den utrikespolitiska deklarationen har EU:s gemensamma utrikes- och säkerhetspolitik blivit en central del av EU-samarbetet. Att 15 länder står bakom samma budskap och åtgärder ger tyngd och genomslag. En viktig åtgärd är att skapa mer samstämmighet i EU:s externa agerande vare sig det gäller demokrati och mänskliga rättigheter, konfliktförebyggande och säkerhet, utveckling och kampen mot fattigdomen, eller handelspolitik. EU bör kunna agera starkt och gemensamt kring dessa värden. Det är viktigt att det inte bara är stormakterna som agerar i globala frågor.
frs · GO12726 · 2001-02-22 00:00:00 — Svar på frågorna 2000/01:726 om poliser som arrestantvakter och 727 om polistransporter har frågat vad jag ämnar göra för att klarlägga vem som har ansvar för att det finns arrestantvakter och vem som har ekonomiskt ansvar för verksamheten. har också frågat mig vad jag avser att göra för att de transporter som måste genomföras av polis inte finansieras genom polisens budget. Frågorna ställs bl.a. mot bakgrund av en uppgift om att en polismyndighet av ekonomiska skäl tvingats säga upp ett avtal med ett bevakningsföretag om bevakning av intagna. Jag har valt att besvara frågorna i ett sammanhang. Polismyndigheterna ansvarar för sina arrestlokaler och för behandlingen av personer som förvaras där. Myndigheterna måste säkerställa att personalen i arrestavdelningarna har den kompetens som behövs för uppgiften. Polisväsendet har också det viktiga uppdraget att verka för en lämplig arbetsfördelning mellan poliser och annan personal. har utfärdat föreskrifter och allmänna råd om förvaring av personer i polisarrest (RPSFS 2000:58, FAP 102-1). Regeringen beslutade att ge en särskild utredare i uppdrag att göra en översyn av polisens arbetsuppgifter (Ju2000:17). Utredarens uppdrag är bl.a. att utreda och lämna förslag till ändringar som innebär att polisens verksamhet renodlas så att polisen i ökad utsträckning kan koncentrera sig på sin centrala funktion att minska brottsligheten och öka människors trygghet. Det är naturligt att frågor om vem som bör ansvara för personer i arrest tas upp inom ramen för den utredningen. Jag vill också nämna att det pågår en översyn av lagen om omhändertagande av berusade personer. En av de frågor som behandlas där är frågan om vem som ska förvara en person som omhändertagits med stöd av den lagen. När det gäller bl.a. transporter av häktade rekommenderade i sin rapport kriminalvård @ en hinderanalys (RRV 1999:27) att den nuvarande kostnads- och ansvarsfördelningen mellan polisen och kriminalvården preciseras närmare. Behovet av en sådan översyn övervägs inom . Beträffande polisens resurser vill jag avslutningsvis framhålla att regeringen noga följer polisväsendets verksamhet och resultat och avser att återkomma till om de ytterligare insatser som erfordras för att fullfölja statsmakternas intentioner för utvecklingen av rättsväsendet.
frs · GO12727 · 2001-02-22 00:00:00 — Svar på frågorna 2000/01:726 om poliser som arrestantvakter och 727 om polistransporter har frågat vad jag ämnar göra för att klarlägga vem som har ansvar för att det finns arrestantvakter och vem som har ekonomiskt ansvar för verksamheten. har också frågat mig vad jag avser att göra för att de transporter som måste genomföras av polis inte finansieras genom polisens budget. Frågorna ställs bl.a. mot bakgrund av en uppgift om att en polismyndighet av ekonomiska skäl tvingats säga upp ett avtal med ett bevakningsföretag om bevakning av intagna. Jag har valt att besvara frågorna i ett sammanhang. Polismyndigheterna ansvarar för sina arrestlokaler och för behandlingen av personer som förvaras där. Myndigheterna måste säkerställa att personalen i arrestavdelningarna har den kompetens som behövs för uppgiften. Polisväsendet har också det viktiga uppdraget att verka för en lämplig arbetsfördelning mellan poliser och annan personal. har utfärdat föreskrifter och allmänna råd om förvaring av personer i polisarrest (RPSFS 2000:58, FAP 102-1). Regeringen beslutade att ge en särskild utredare i uppdrag att göra en översyn av polisens arbetsuppgifter (Ju2000:17). Utredarens uppdrag är bl.a. att utreda och lämna förslag till ändringar som innebär att polisens verksamhet renodlas så att polisen i ökad utsträckning kan koncentrera sig på sin centrala funktion att minska brottsligheten och öka människors trygghet. Det är naturligt att frågor om vem som bör ansvara för personer i arrest tas upp inom ramen för den utredningen. Jag vill också nämna att det pågår en översyn av lagen om omhändertagande av berusade personer. En av de frågor som behandlas där är frågan om vem som ska förvara en person som omhändertagits med stöd av den lagen. När det gäller bl.a. transporter av häktade rekommenderade i sin rapport kriminalvård @ en hinderanalys (RRV 1999:27) att den nuvarande kostnads- och ansvarsfördelningen mellan polisen och kriminalvården preciseras närmare. Behovet av en sådan översyn övervägs inom . Beträffande polisens resurser vill jag avslutningsvis framhålla att regeringen noga följer polisväsendets verksamhet och resultat och avser att återkomma till om de ytterligare insatser som erfordras för att fullfölja statsmakternas intentioner för utvecklingen av rättsväsendet.
frs · GO12729 · 2001-02-28 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:729 om sanktioner vid underlåtenhet att upprätta energiplan har frågat om regeringen tänker använda sig av några sanktionsmöjligheter mot de eller den kommun som underlåter att upprätta en energiplan. Såsom jag framhållit i tidigare svar till i denna fråga är syftet med lagen att underlätta för statsmakterna att följa utvecklingen av energisystemet, dvs. den syftar inte till att genom sanktioner tvinga fram kommunala energiplaner. har i uppdrag att följa utvecklingen på fjärrvärmemarknaden och att göra en samlad bedömning av den faktiska utvecklingen inom områdena effektiv energianvändning och förnybara energikällor avseende kostnad, miljöpåverkan och efterfrågan. För kommunernas energiarbete finns dessutom stöd till energirådgivning i det energipolitiska program som beslutade om 1997.
frs · GO12730 · 2001-02-21 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:730 om pensionärerna och fastighetsskatten har frågat statsrådet vilka åtgärder hon avser att vidta för att de pensionärer som till följd av att frysningen av taxeringsvärdena upphör får höjningar av fastighetsskatten ska kunna bo kvar. Arbetet i regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på frågan. har som bekant, i enlighet med regeringens förslag i budgetpropositionen, beslutat om sänkningar av fastighetsskatten samt en höjning av fribeloppet i förmögenhetsbeskattningen. Syftet med dessa åtgärder är bl.a. att begränsa effekten av återgången till det årliga omräkningsförfarandet i fastighetstaxeringen. Det kan även tilläggas att pensionärer fått en skattesänkning genom att det särskilda grundavdraget höjts . kommer därutöver att presentera ett förslag till en begränsningsregel för fastighetsskatten. Syftet med bestämmelsen är att begränsa uttaget av fastighetsskatt för småhusägare som har låga inkomster och är bosatta på fastigheter med höga taxeringsvärden. Regeln kommer således att gynna pensionärer med låga inkomster som betalar hög fastighetsskatt.
frs · GO12731 · 2001-02-21 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:731 om föräldraförsäkringen för studenter har frågat mig vad jag avser att göra för att ge även de fäder som studerar möjlighet att ta ut ledighet i samband med födelse/adoption. Föräldraförsäkringen utgår från principen att barn behöver båda sina föräldrar. För barnets skull är det viktigt att båda föräldrarna är delaktiga i barnets uppväxt och tar ansvar för barnet. Föräldraförsäkringen ger båda föräldrarna möjlighet att förena arbete med familj. Föräldrapenning ges till båda föräldrarna under sammanlagt . ges ersättning motsvarande förälderns sjukpenninggrundande inkomst och motsvarar ersättningen garantinivån, per dag. med ersättning motsvarande inkomstbortfall finns särskilda kvalifikationskrav. För dessa krävs att föräldern varit försäkrad för sjukpenning under minst före barnets födelse. För ersättning i form av tillfällig föräldrapenning krävs att den försäkrade avstår från förvärvsarbete. En pappa som avstår från förvärvsarbete i samband med barns födelse har rätt till tillfällig föräldrapenning för att närvara vid förlossningen, sköta hemmet eller vårda barn. Studier likställs inte med förvärvsarbete enligt lagen om allmän försäkring. Enligt studiestödslagen har dock den studerande rätt att behålla studiemedel även under tid då han eller hon inte studerar utan tillfälligt vårdar barn. Vissa förbättringar inom föräldraförsäkringen genomfördes . Regeringen har också lämnat en proposition till om vissa ytterligare förbättringar av föräldraförsäkringen och föräldraledighetslagen. Propositionen innehåller förslag som innebär att tiden med föräldrapenning förlängs som försäkringen blir mer flexibel.
frs · GO12732 · 2001-02-22 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:732 om människosmuggling har frågat mig vilka åtgärder jag tänker vidta för att förhindra att människor smugglas till via . Jag vill inledningsvis göra klart att det är viktigt att skilja på begreppen människosmuggling och människohandel. Människosmuggling innebär att människor, främst asylsökande, smugglas in i ett land. De insmugglade saknar giltiga dokument för inresa och vistelse i det aktuella landet. Gränsöverskridande människohandel däremot innebär i princip att människor på olika sätt förs till ett annat land i syfte att de där ska exploateras. De behöver inte smugglas in utan de reser i stället ofta in i landet legalt, t.ex. som turister. Både människohandel och människosmuggling är delar av den gränsöverskridande organiserade brottsligheten men måste bekämpas på olika sätt. När det gäller människohandel i har de flesta fall som upptäckts handlat om kvinnor från Öst- och samt de baltiska staterna som utnyttjats för prostitution. Kvinnorna har rest in legalt till via färjelinjer från och de baltiska staterna. Det bör påpekas att medborgare i flertalet av de östeuropeiska länderna är viseringsfria. Huruvida människosmuggling till från eller andra länder ökar eller minskar är osäkert. Statistiska uppgifter inom detta område har inte varit helt tillförlitliga varför och fr.o.m. kommit överens om att förbättra underlaget och redovisningen. och de övriga nordiska länderna kommer att bli operativt anslutna till fr.o.m. . I och med detta kommer alla personer som vistas i Schengenområdet att kunna röra sig mellan länderna utan att utsättas för kontroll vid gränserna. Risken för att kriminella ska utnyttja den fria rörligheten var något man förutsåg redan när regelverket utformades för . Det finns därför regler om andra åtgärder som ska vidtas för att förebygga och förhindra brott. Åtgärderna innebär bl.a. utökat polisiärt samarbete och informationsutbyte, förstärkt yttre gränskontroll och gemensamma viseringsregler. När det gäller polisiärt samarbete så kommer polisen bl.a. att kunna fortsätta att övervaka misstänkta personer samt förfölja brottslingar in på ett annat Schengenlands territorium. och har dessutom slutit ett särskilt avtal för polissamarbete på som är mer långtgående. Som jag tidigare angett har polisen i framgångsrikt kopplat ihop gränskontrollverksamheten med kriminalunderrättelseverksamhet. Det har lett till att polisen fått fram information om kriminella nätverk och resvägar. Med denna kunskap har man sedan kunnat vidta åtgärder för att förebygga ytterligare brott. Även samverkan med andra kontrollmyndigheter som och är en viktig faktor för att kunna utbyta information och effektivisera resursanvändningen. Det är således främst genom utökat informationsutbyte på nationell nivå samt gemensamma åtgärder mellan som vi kan förebygga och förhindra den gränsöverskridande organiserade brottsligheten, bl.a. människosmuggling, i .
frs · GO12733 · 2001-02-22 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:733 om polisen i har frågat vilka åtgärder jag avser att vidta för att säkerställa att polisverksamhet i glesbygden inte ska nedprioriteras. Frågan är ställd mot bakgrund av att i , enligt , valt att prioritera polisområdena och på bekostnad av polisområde på grund av resursbrist. Utryckningstiderna kan då enligt frågeställaren bli timslånga. Det är uppgift att fördela polisens resurser. I varje polisdistrikt finns en polismyndighet som ansvarar för polisverksamheten där. leds av en polisstyrelse. Det är styrelsens uppgift att avgöra viktiga frågor om myndighetens ekonomi och verksamhetsinriktning. Styrelsen ska också särskilt se till att polisarbetet bedrivs effektivt och att det uppfyller kraven på rättssäkerhet. Ansvarsfördelningen mellan regeringen och myndigheterna innebär alltså att det inte ankommer på mig som justitieminister att vidta några åtgärder eller i övrigt kommentera förhållanden vid en enskild polismyndighet. har ännu inte fördelat det stora tillskottet på polismyndigheterna. Tillskottet fördelas efter de årliga budgetdialogerna mellan styrelsen och polismyndigheterna. Jag vet att , bl.a. med anledning av det stora tillskottet, planerar att inleda budgetdialogerna . När det gäller glesbygden tvingas man tyvärr konstatera att stora delar av vårt land är så glest befolkade och avstånden där så stora att det i realiteten saknas förutsättningar för att alltid upprätthålla en polisiär närvaro av samma slag som i tätorterna. Det finns av den anledningen skäl att överväga olika möjligheter att komplettera polisens resurser i glest befolkade områden. Regeringen gav därför en särskild utredare i uppdrag att förutsättningslöst pröva olika sådana möjligheter. Det behövs också fler poliser. I många glest befolkade områden är inte ekonomin det största problemet utan i stället svårigheter med att rekrytera nya poliser. Utredningen har därför också i uppdrag att undersöka hur rekryteringen av poliser till glest befolkade områden kan underlättas. För att underlätta nyrekryteringen startade också en ny polisutbildning i .
frs · GO12734 · 2001-02-22 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:734 om tillsynsärenden har frågat om justitieministern avser att ge i uppdrag att se över de regler som finns för att bilda kontrolluppgift. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska besvara frågan. En tydlig och effektiv tillsyn är ett viktigt inslag i att stärka en demokratisk förvaltning. Ett stort antal statliga myndigheter utövar tillsyn som sammantaget omfattar många olika samhällsområden. Flera tidigare utredningar har visat att den statliga tillsynen är svag på många områden. Det kan t.ex. vara en följd av att riksdag och regering inte har gett verksamheten de nödvändiga förutsättningarna i form av ett tydligt författningsstöd. I många fall har de statliga myndigheterna brustit genom att inte ge tillsynen tillräckligt hög prioritet. Dessutom är tillsynsbegreppet oklart och ger en dålig vägledning om vad en tillsynsuppgift är. Det är den allmänna bakgrunden till regeringens beslut att se över den statliga tillsynen. Utredningsarbetet ska bedrivas i två etapper. I den första delen av uppdraget ska utredaren bl.a. kartlägga den statliga tillsynen samt de problem som förekommer. På grundval av sin genomgång och analys av den statliga tillsynen ska utredaren sedan i den andra delen av uppdraget lämna förslag om hur den statliga tillsynen kan göras tydligare och effektivare. Utredarens förslag kan därmed komma att påverka den statliga tillsynens organisation. Kommuner och landsting får bilda kommunalförbund och lämna över skötseln av alla typer av kommunala angelägenheter till sådana förbund. Denna samverkansform infördes genom lag . är en offentligrättslig form för samverkan som kommuner och landsting kan använda sig av. Andra former för samverkan för kommuner och landsting är kommunala företag och gemensamma nämnder. De flesta kommunalförbund finns inom räddningstjänsten, vatten- och avloppsverksamhet, utbildning samt frågor om vård- och behandling. kan också användas för samverkan för kommuners kontroll av djurhållning och livsmedel. kan hantera frågor om myndighetsutövning, t.ex. tillsynsfrågor. När väl ett kommunalförbund har bildats har det exklusiv kommunalrättslig kompetens att sköta den eller de uppgifter som lagts över dit. Förbundet är i förhållande till sina medlemmar en fristående juridisk person. Förbundets medlemmar förlorar motsvarande kompetens i och med att uppgiften förs över från dem till förbundet. reglerades tidigare i en särskild lag men regleras numera i kommunallagen. I och med att dessa regler infördes i kommunallagen moderniserades och förenklades också reglerna om kommunalförbund. Det blev bl.a. enklare att bilda kommunalförbund. Av vad jag har sagt framgår att utredningen om tillsyn helt är inriktad på den statliga tillsynens syfte, inriktning, omfattning och organisation. Resultatet av utredningen förväntas också ge positiva effekter i kommunala verksamheter som staten har tillsyn över. är en samverkansform som inte är avsedd att ta över statens ansvar för tillsynen av kommuner eller landsting i olika avseenden. Det är inte aktuellt att återigen se över reglerna om kommunalförbund.
frs · GO12735 · 2001-02-22 00:00:00 — Svar på frågorna 2000/01:675 om i , 676 om polisens verksamhet i , 677 om resursbristen inom polisen i och 735 om massuppsägning av poliser i har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att polisverksamheten i ska få de resurser som behövs för att verksamheten ska kunna bedrivas på det sätt som regeringen angett. har frågat mig vilka åtgärder jag är beredd att vidta för att polisverksamheten i ska kunna uppfylla ambitionerna i verksamhetsplanen. har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att polisen i i fortsättningen ska kunna upprätthålla en långsiktig polisverksamhet i länet utan att behöva använda sig av krediter. Slutligen har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att avvärja det hot om massuppsägning av poliser som han anser föreligger i . Jag har valt att besvara frågorna i ett sammanhang. ansvarar för fördelningen av polisens resurser och har tillsyn över polisväsendet. I varje polisdistrikt finns en polismyndighet som ansvarar för polisverksamheten där. leds av en polisstyrelse. Det är styrelsens uppgift att avgöra viktiga frågor om myndighetens ekonomi och verksamhetsinriktning. Styrelsen ska också särskilt se till att polisarbetet bedrivs effektivt och att det uppfyller kraven på rättssäkerhet. Ansvarsfördelningen mellan regeringen och myndigheterna innebär alltså att det inte ankommer på mig som justitieminister att vidta några åtgärder eller i övrigt kommentera förhållanden vid en enskild polismyndighet. har ännu inte fördelat det stora tillskottet på polismyndigheterna. Tillskottet fördelas efter de årliga budgetdialogerna mellan styrelsen och polismyndigheterna. Jag vet att , bl.a. med anledning av det stora tillskottet, planerar att inleda budgetdialogerna . Jag vill understryka att regeringen gjort bedömningen att det tillskott som polisen får är tillräckligt för att polisens verksamhet ska kunna växa. Fler poliser ska utbildas och fler civila specialister ska anställas. Regeringen angav i budgetpropositionen att den ansträngda ekonomiska situationen inom polisen kan leda till att polisens nuvarande anslagskredit kan vara otillräcklig för en verksamhet på den nivå som angavs i budgetpropositionen. Det är viktigt att polismyndigheterna fortsätter att driva det omfattande förändrings- och rationaliseringsarbetet för att ytterligare effektivisera polisen. har den viktiga uppgiften att samordna det arbetet. vill jag slå fast att regeringen avser att noga följa polisväsendets verksamhet och resultat och återkomma till om de ytterligare insatser som erfordras för att fullfölja statsmakternas intentioner för utvecklingen av rättsväsendet.
frs · GO12736 · 2001-02-23 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:736 om ålens sjukdomar har frågat statsrådet vad han avser att vidta för åtgärder för att belysa och åtgärda orsakerna till ålens sjukdomar. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på frågan. Ålbeståndet har minskat i ända . Detta är således inte enbart ett svenskt problem. Den primära orsaken till nedgången i bestånden är en minskande rekrytering av ålyngel vilket visar sig i att färre yngel når den europeiska kontinenten. Minskningen kan bero på en rad olika faktorer, såsom klimatologiska och oceanografiska faktorer, fiskets effekter, miljögifter, brist på tillgång till uppväxtområden, skarv, sjukdomar och parasiter. Exakt vilken eller vilka mekanismer som orsakat nedgången är dock ännu okänt. Inom arbetar och kustlaboratorium kontinuerligt med studier av ålens tillväxt, överlevnad och dödlighet i typiska ålmiljöer. Sötvattenslaboratoriet är dessutom koordinator för ett forskningsprojekt om ålens livshistoria för att kunna utforma en långsiktig europeisk fiskevårdsplan. Dessutom satsar vi i på utsättning av ålyngel från och småål från i viktiga ålfiskesjöar och utmed ostkusten. har även genomfört studier av den s.k. vårsjukan (såriga ålar som dör ), men har ännu inte entydigt kunnat identifiera dess orsaker. Det är dock viktigt att betona att frågan är komplicerad och att det sannolikt inte kommer att räcka med nationella åtgärder utan att det även kommer att behövas samverkande åtgärder mellan de berörda medlemsländerna för att stärka ålbestånden. Således har kommissionen meddelat att man har för avsikt att komma med en kommunikation med ett förslag på ett handlingsprogram för ålen. I detta program kommer sannolikt ingå både kortsiktiga åtgärder såsom fiskerestriktioner och långsiktiga såsom miljöåtgärder i form av skapande av fiskvägar och restaurering av uppväxtområden. Sammanfattningsvis kan man således konstatera att våra myndigheter arbetar med frågan och att det pågår förberedelser för åtgärder inom EU för att både belysa och åtgärda orsakerna till det vikande ålbeståndet.
frs · GO12737 · 2001-02-23 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:737 om homosexuella i har frågat mig om hur fortsättningsvis avser ta upp frågan om de homosexuellas situation i . Denna fråga är en viktig del av de politiska Köpenhamnskriterierna för medlemskap i . Grunden för kandidatländernas åtaganden utgörs av artikel 13 i fördraget. I EU:s stadga om grundläggande rättigheter proklamerad vid toppmötet i , fastslås bl.a. att det inte är tillåtet att diskriminera människor på grund av deras sexuella läggning. EU har i utvidgningsförhandlingarna betonat att alla människors lika värde och rättigheter är en viktig del av det politiska kriteriet och uppmanat kandidatländerna att vidta åtgärder för att bl.a. bekämpa diskriminering på grund av sexuell läggning. Kommissionen har i sina översynsrapporter, bl.a. avseende , konstaterat att vissa framsteg gjorts men framhållit att fortsatta ansträngningar är nödvändiga. Ett lagförslag om avkriminalisering antogs av det rumänska parlamentets deputeradekammare . Ärendet ligger nu för behandling i senaten. Från svensk sida kommer vi självklart fortsatt att följa om och övriga kandidatländer lever upp till sina åtaganden.
frs · GO12738 · 2001-02-28 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:738 om svartkrogar har frågat mig vilka åtgärder jag avser vidta så att inte "svartkrogarna" åter ska bli ett problem för boende i . Regeringen avser att överlämna en proposition där bl.a. frågan om restaurangers serverings- och öppethållandetider kommer att behandlas.