ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · GP11232 · 2001-11-19 00:00:00 — Fråga 2001/02:232 av () till utbildningsminister om forskningsprogram om könsrelaterat våld I och har forskningsprogram etablerats för att öka kunskapen kring könsrelaterat våld. Ett liknande forskningsprogram i skulle kunna ta till vara den omfångsundersökning som t.ex. presenterats i Slagen dam @ Mäns våld mot kvinnor i jämställda av , m.fl. Uppgifter som framstår som speciellt intressanta och viktiga för de åtgärder som bör sättas in har närmare studerats och fördjupats. Yngre kvinnor redovisar mest våldserfarenheter. Nästan var fjärde kvinna () har utsatts för våld . Rapporter visar också att den tidigare fokuseringen på det s.k. partnervåldet som kvinnor utsätts för utgör ett för snävt perspektiv. Våldet utövas förutom i kvinnans hem även på offentliga platser inom- och utomhus samt på kvinnornas arbetsplatser. Enligt rapporten tycks inga frizoner finnas. Anmärkningsvärt är att en grupp kvinnor uppger att våldet har börjat under graviditeten. Också hot kan framstå som en allvarlig form av våld. När det gäller självmordstankar har kvinnor med erfarenhet av sexuellt våld den högsta rapporteringen. Rapporter pekar på viktiga problemställningar där forskning behövs, t.ex. skillnader i rapportering av våldstyper inom olika relationer, psykiskt våld, hotelser, hälsa och våldserfarenheter m.m. och inte minst om barn till våldsutsatta kvinnor. Avser utbildningsministern ta initiativ till etablering av ett forskningsprogram beträffande könsrelaterat våld?
fr · GP11233 · 2001-11-19 00:00:00 — Fråga 2001/02:233 av () till finansminister om handläggningstider för bouppteckningar kunde man läsa att bouppteckningarna samlas på hög. Enligt tidningen kunde tingsrätterna förut klara av en bouppteckning . Men sedan i övertagit ansvaret har bouppteckningar börjat ta upp att behandla. begär ibland att få in uppgifter från deklaranter vid bouppteckningar. En sådan begäran kan komma mer än efter den ursprungliga deklarationen. Trots att deklaranten svarar snabbt och korrekt finns det exempel på hur detta ändå förlänger handläggningstiden med ytterligare . Min fråga till finansministern är: Vad tänker finansministern göra för att få ner handläggningstiderna för bouppteckningar vid skattemyndigheterna?
fr · GP11234 · 2001-11-20 00:00:00 — Fråga 2001/02:234 av () till näringsminister om utbyggnad till dubbelspår i Utbyggnaden till dubbelspår på sträckan Lunds station@Lunds stadsgräns är överklagad och ärendet ligger hos regeringen för avgörande. När kommer regeringen att fatta beslut i detta överklagandeärende?
fr · GP11235 · 2001-11-20 00:00:00 — Fråga 2001/02:235 av () till miljöminister om Regeringen har presenterat en proposition angående infrastruktur för ett långsiktigt hållbart transportsystem. I propositionen lämnas förslag på att exklusive räntor och amorteringar ska anslås till järnvägsinvesteringar 2004@2015. Motivet för denna rejäla ambitionsökning är att en kraftig överflyttning av transporter från väg till järnväg och sjöfart är en förutsättning för att transportsystemet ska kunna bli långsiktigt hållbart. Betänkandet från , SOU 2000/01:13, visar att det är omöjligt att nå de miljökvalitetsmål en enig riksdag ställt sig bakom om inte vägtransporterna minskar i omfattning. Därför har regeringen, som ett etappmål under God bebyggd miljö i miljömålspropositionen, föreslagit att ska fysisk planering och samhällsplanering grundas på program och strategier för "hur ett varierat utbud av bostäder, arbetsplatser, service och kultur kan åstadkommas så att bilanvändningen kan minska och förutsättningarna för miljöanpassade och resurssnåla transporter förbättras." Det överklagade detaljplaneförslaget rörande del i har legat på regeringens bord . De miljardinvesteringar som har genomförts på begränsas kraftfullt av att spårkapaciteten är begränsad där efterfrågan på tågtrafik är som störst. I finns ett ambitiöst arbete som syftar till att miljöanpassa transporterna. En tät och attraktiv tågtrafik är i detta sammanhang av strategisk betydelse. Med anledning av ovanstående vill jag fråga miljöminister : Vilka initiativ tänker ministern ta för att beslut angående fattas?
fr · GP11236 · 2001-11-20 00:00:00 — Fråga 2001/02:236 av () till justitieminister om kameraövervakning av anställda Lagen om allmän kameraövervakning bygger på principen att det informeras om att den förekommer. Också på arbetsplatser gäller att de berörda informeras om kameraövervakning med upptagning av ljud och bild. Men verkligheten är en annan. Alltfler anställda uppger att de utsätts för dold kameraövervakning och att de känner sig kränkta. Det gäller inte minst kvinnliga anställda. Det är uppenbart att lagen om kameraövervakning på arbetsplatser är oklar och bristfällig. Jag anser att det behövs en översyn av bestämmelserna för kameraövervakning av produktion, personalrum och omklädningsrum. De utrymmen på arbetsplatsen som är avsedda för de anställdas personliga angelägenheter, exempelvis rekreation, bör undantas helt från kameraövervakning. Jag vill fråga justititeministern vilka åtgärder han tänker vidta när det gäller lagstiftning om kameraövervakning på arbetsplatser.
fr · GP11237 · 2001-11-20 00:00:00 — Fråga 2001/02:237 av () till socialminister om tvångsvård av missbrukare Enligt missbrukar kommunerna lagen om tvångsvård av missbrukare (LVM). Detta sker genom att tvångsvård används som akuthjälp i stället för att ge långsiktig behandling. av missbrukarna har tagits in akut utan att länsrätten givit sitt tillstånd@något som bara får göras i undantagsfall. Dessutom var vårdtiderna korta, då av missbrukarna var ute efter endast . Enligt SiS, , räcker den vårdtiden i bästa fall för att genomgå en avgiftningskur. , generaldirektör för , säger att: "Det är ett stort bekymmer, och det stämmer inte överens med lvm:s syften. är klienten ute igen i samma missbruk samma miljöer." Mot bakgrund av ovanstående vill jag fråga statsrådet följande: Vilka åtgärder avser ministern vidta för att missbrukare ska få en rättssäker och adekvat vård?
fr · GP11238 · 2001-11-20 00:00:00 — Fråga 2001/02:238 av () till näringsminister om konkurrensneutralitet och flyg "är vi ensamma om att ge dig bonuspoäng" "Dubbla poäng ger dig ett dubbelt så smart sätt att resa." Så lyder helsidesannonser, "Med vårt bonusprogram når du sedan drygt 400 destinationer världen över" skryter man. Men SAS är däremot förbjudet att dela ut bonuspoäng till sina passagerare på de linjer där även flyger. Och detta även när bolagen använder olika flygplatser (respektive ). Avser näringsministern att lägga förslag om ändrade regler?
fr · GP11239 · 2001-11-21 00:00:00 — Fråga 2001/02:239 av () till utrikesminister om ideella bidrag till somalier Justitieministern har för den räkning uppmärksammat rättssäkerhetsaspekterna på frysningen av tillgångarna för organisationen al Barrakat. är dock bundet av de beslut som fattats och saknar möjlighet att bryta och självständigt pröva EU:s och FN:s åtgärder i ärendet.För många Örebrofamiljer med somaliskt ursprung är beslutet allvarligt. För dem har al Barrakat varit den enda vägen att förmedla pengar till anhöriga i , då landet saknar ett fungerande bankväsende. Man är orolig för att frysningen kan få katastrofala följder för familjer och barn, som är beroende av hjälpen från . Örebrofamiljernas sagesman framhåller att örebroarna inte har någon djupare kännedom om organisationen. Hans erfarenhet är dock att alla de pengar, som han överlämnat till denna kommit fram till mottagarna i . Det gäller t.ex. för vår sagesmans del 30 personer, bl.a. åtta föräldralösa barn, som är beroende av hans hjälp. FN:s och EU:s avsikt med att frysa tillgångarna har aldrig varit att enskilda, oskyldiga hushåll ska komma i kläm. De pengar, som tidigare förmedlats via al Barrakat är livsviktiga för familjer, som är beroende av regelbunden hjälp från anhöriga i . Jag vill därför fråga utrikesministern om hon är beredd att pröva alternativa, informella eller mer formella vägar för att tillsammans med någon/några ideella organisationer förmedla stöd till de berörda familjerna al Barrakats tillgångar är frysta.
fr · GP11240 · 2001-11-21 00:00:00 — Fråga 2001/02:240 av () till statsrådet om offentlighet och statliga bolag Öppenhet och offentlighet är av avgörande betydelse för demokratin. Öppenhet är en förutsättning för att medborgare och medierna ska kunna granska makthavarna. Utan öppenhet försvåras möjligheten att kunna informera sig om hur skattepengar används och hur staten förvaltar gemensamma tillgångar. Ett nytt lågvattenmärke i hemlighetsmakeri har slagits av , som hemligstämplat delar av kallelsen till . är helägt av staten. Privata börsnoterade företag har en skyldighet att informera om vilka ärenden som ska avgöras på bolagsstämman. I statliga bolag kan motsvarande uppgifter tydligen hemligstämplas. Det vittnar om en skrämmande brist på öppenhet. Vilka åtgärder avser statsrådet vidta för att stärka offentligheten när det gäller utövandet av ägandet i statliga bolag?
fr · GP11241 · 2001-11-21 00:00:00 — Fråga 2001/02:241 av () till statsrådet om och långtidssjukskrivna Antalet långtidssjukskrivna fortsätter att öka. I läns landsting har de ökat , jämfört med . De ligger nu på i genomsnitt. Detta är mycket allvarligt. De är kostsamma för sjukförsäkringssystemet och förödande för människor som drabbas. Det är ofta endast byte av arbetsuppgifter som kan lösa problemen och göra det möjligt för drabbade att återgå till arbete. Risken att utsättas för förslitningsskador inom framför allt kök och städ måste på alla sätt minimeras, men kommer alltfler att drabbas. Då det finns skäl att tro att många anställda inom landstingens serviceverksamhet har en utbildningsnivå som försvårar omplacering till nya arbetsuppgifter föreligger, enligt min mening, anledning att ställa frågan om inte utbildning och kompetensutveckling, i förekommande fall, kunde betraktas som en rehabiliteringsåtgärd och därmed falla under ansvar. Det finns anledning att utreda om utbildning och kompetensutveckling kan erbjudas långtidssjukskrivna, med bibehållen sjukpenning och genom att i rehabiliterande syfte bekostar utbildning eller motsvarande åtgärder. Min fråga till statsrådet är följande: Är statsrådet beredd att pröva om utbildning och kompetensutveckling ska kunna fungera som rehabiliteringsåtgärder?
fr · GP11242 · 2001-11-21 00:00:00 — Fråga 2001/02:242 av () till näringsminister om amatörbyggda fordon Regeringen beslutade (RS 1225/81) om bestämmelser om amatörbyggda fordon. Dåvarande fick i uppdrag att utse en organisation för att utöva tillsyn och att utfärda intyg för de amatörbyggda fordonen i de avseenden som verket bestämmer. Alltsedan dess har Fordonbyggares , , haft dispens för att provköra färdigbyggda fordon inför slutbesiktning hos . Genom ändringar i lag om vägtrafikregister proposition 2000/01:95 upphörde dispensen, VVFS 1993:10, att gälla fr.o.m. . De som bygger och ändrar fordon har ett berättigat behov av att i en smidig och billig form kunna få sina fordon provkörda inför registreringsbesiktning. Det är även ett trafiksäkerhetsintresse att en sakkunnig och noggrann provkörning kan företas av dessa fordon. har konstaterat att den enda kortsiktiga lösningen som står till buds innebär att myndigheten meddelar undantag från plikten att registrera fordon i varje enskilt fall. Detta förfarande är både krångligt, tidsödande och kostsamt. För att få en långsiktig lösning måste lagen ändras. Jag vill därför fråga ministern vilka initiativ han ämnar ta, både , för att SFRO ska få tillbaka bemyndigandet att utföra sina provkörningar.
fr · GP11243 · 2001-11-21 00:00:00 — Fråga 2001/02:243 av () till miljöminister om laxparasiten Laxparasiten Gyrodactylus salaris har påträffats i en fiskodling vid i . Parasiten har tidigare påträffats på ett flertal platser i där den har orsakat stor skada. Den här gången är även en av cirka fem stammar av vildlax hotad då denna stam lever nedströms . Att inte vidta åtgärder för att skydda den vildlaxstam som är hotad vore oansvarigt. borde kunna användas för att vidta åtgärder eftersom det föreligger ett hot mot den biologiska mångfalden. Även i råder stor oro kring att parasiten än en gång kommer att nå norska vatten. Det har antagits att den norska laxen (Atlantlaxen) är mer känslig än den svenska laxen (baltiska laxen) eftersom norska laxbestånd drabbas mycket hårt av laxparasiten. I är dödligheten i smittade laxbestånd 90@95%. För att förhindra att laxparasiten sprids vidare och hotar dels den inhemska biologiska mångfalden och dels ett av vårt grannland viktigaste resurser, måste svenska myndigheter vidta skyndsamma och kraftfulla åtgärder. Jag vill fråga miljöminister : Avser ministern att vidta åtgärder för att förhindra att laxparasiten sprids utanför ?
fr · GP11244 · 2001-11-21 00:00:00 — Fråga 2001/02:244 av () till jordbruksminister om strategi för att förhindra spridning av laxparasiten Laxparasiten Gyrodactylus salaris har påträffats i en fiskodling vid i . Parasiten har tidigare påträffats på ett flertal platser i där den har orsakat stor skada. Den här gången är även en av cirka fem stammar av vildlax hotad då denna stam lever nedströms . Även i råder stor oro kring att parasiten än en gång kommer att nå norska vatten. Det har antagits att den norska laxen, atlantlaxen, är mer känslig än den svenska laxen, baltiska laxen, eftersom norska laxbestånd drabbas mycket hårt av laxparasiten. I är dödligheten i smittade laxbestånd . För att förhindra att laxparasiten sprids vidare måste svenska myndigheter vidta skyndsamma och kraftfulla åtgärder. Laxparasiten måste tas bort och odlingen saneras i . Detta bör göras överallt där parasiten påträffas för att skydda unika laxbestånd. Tyvärr saknas det juridiska stöd som krävs för att vidta dessa åtgärder vilket innebär att situationen är låst. Jag vill fråga jordbruksminister : Avser ministern att upprätta en strategi för att skyndsamt kunna hantera parasitangrepp på laxbestånd?
fr · GP11245 · 2001-11-22 00:00:00 — Fråga 2001/02:245 av () till statsminister om demokrati och respekt Regeringen har i ett antal uppmärksammade fall gått emot den lokala folkmajoriteten som av olika anledningar velat byta läns- och kommunindelning. Detta har lett till att begärt en lagrådsremiss som ska leda till att ska tillhöra län, enligt majoriteten av de boendes önskan. Demokratiministern uttalade sig kritiskt till bostadsutskottets majoritet i Hebyfrågan i ett pressmeddelande . Hon sade bl.a.: "Jag beklagar att de boende i nu blir en lekboll i händerna på effektsökande partier. ", och ".uppmanar de borgerliga och : lämna sandlådenivån." har begåvats med en demokratiminister, vars uppgift är att värna och utveckla medborgarnas inflytande och därmed stärka demokratin. Det förefaller då något märkligt att utmåla de politiker som förespråkar att man ska följa resultatet av folkomröstningar, som varande på sandlådenivån. Detta är ett exempel på den uppenbara brist på respekt för politiska meningsmotståndare och deras förslag som genomsyrar den politiska debatten. Mot bakgrund av ovanstående vill jag fråga statsministern följande: Vilka åtgärder avser statsministern vidta med anledning av demokratiministerns uttalande?
fr · GP11246 · 2001-11-22 00:00:00 — Fråga 2001/02:246 av () till finansminister om fastighetsskatt på äldreboende Fastighetsskatten drabbar enskilda människor på ett oförutsägbart sätt. Men denna oförutsägbarhet gäller även kommuner. Enligt gällande bestämmelser är vårdbyggnader enligt fastighetstaxeringslagen undantagna från fastighetsskatt. Vissa typer av , gruppbostäder m.m. belastas dock med fastighetsskatt . Regelverket på området är oklart, vilket leder till att t.ex. vissa kommuner betalar fastighetsskatt för en del vårdbyggnader men inte för andra. Läget kan också skilja mellan olika kommuner. Vilka åtgärder avser finansministern att vidta för att undanröja de oklarheter som råder beträffande uttag av fastighetsskatt för vårdbyggnader?
fr · GP11247 · 2001-11-22 00:00:00 — Fråga 2001/02:247 av () till jordbruksminister om veganmat i skolan En allt större andel ungdomar i vårt samhälle väljer av olika skäl att äta vegetarisk eller veganmat. erbjuder inte alla kommuner veganmat i skolan bl.a. på grund av att de anser att det blir för stora kostnader. Detta innebär att de elever som inte vill äta animaliskt får nöja sig med den del av maten som är vegetabilisk @ detta leder till att de elever som är veganer inte får någon daglig fullvärdig skolmat. Skolmaten har en mycket viktig funktion. Den innebär en nödvändig paus från skolarbetet med social gemenskap som den står för en tredjedel av det totala näringsintaget. Alla elever, grundskole- och gymnasieelever, har rätt till ett fullvärdigt och näringsriktigt mål mitt , detta måste även gälla om man är vegan. Därför anser jag att det är viktigt att öka kunskapen, både i skolan och hos ungdomarna själva, om hur veganmat tillagas på ett tilltalande och näringsriktigt sätt. Med anledning av ovanstående vill jag fråga hur jordbruksminister ser på elevernas möjligheter att få tillgång till näringsmässig veganmat i skolan?
fr · GP11248 · 2001-11-22 00:00:00 — Fråga 2001/02:248 av () till statsrådet om permetrin och snytbaggeangrepp på tallplantor Permetrin är den aktiva substansen som används i flera preparat mot snytbaggeangrepp. Substansen får användas t.o.m. utgången av 2003. Därefter sätter EU stopp för fortsatt användande. Anledningen är att tillverkarna inte längre klarar den ökade dokumentation som krävs för att tillstånd för användning ska förlängas. Det kommer inte ges möjlighet till dispenser. Kostnaderna kommer bli mycket stora för skogsägaren, främst i , när man kan behandla plantorna. Detta kan i förlängningen påverka hela skogsnäringen om vi får stora angrepp eftersom återväxten då äventyras. finns inte något riktigt bra alternativ till permetrin. Försök görs med mekanisk bekämpning och forskning pågår. tas en avgift ut @ @ på varje behandlad planta. Detta finansierar den forskning som sker inom området. Jag vill fråga statsrådet om effekterna av förbudet av permetrin: Vilka åtgärder avser statsrådet vidta för att skogsägarna och skogsnäringen inte ska drabbas av stora kostnader när återväxten äventyras, och hur ska forskning på området finansieras efter förbudet 2003?
fr · GP11249 · 2001-11-22 00:00:00 — Fråga 2001/02:249 av () till statsrådet om lokala skolstyrelser Elev- och föräldrarinflytande på skolan är ett bra sätt att stärka demokratin, att ge elever och föräldrar ett demokratiskt fotfäste. Att knyta föräldrar till skolan är nödvändigt för att skapa en bra skolmiljö. har det pågått en försöksverksamhet med lokala skolstyrelser. Skolor har haft möjlighet att delta i projektet, men många har valt att gå vidare då man själv har gått längre än försöksverksamheten gör, och hellre ser att styrelserna permanentas. Försöksverksamheten var slut , men i stället för att komma med förslag om införande av skolstyrelser valde skolministern att förlänga försöket till 2003, vilket förvånade många. Hur tänker skolminister arbeta för att möjligt införa lokala skolstyrelser i landets skolor?
fr · GP11250 · 2001-11-22 00:00:00 — Fråga 2001/02:250 av () till utrikesminister om humanitär aspekt i asylärenden Asylsökandet ger den mest osäkra tillvaro en människa kan befinna sig i. Många asylsökande känner att de inte kan påverka något utan lever . fick en familj, som varit på flykt , avslag på sin ansökan om asyl i . Ingen humanitär aspekt har lagts i ärendet. Min fråga till ministern: Vilka åtgärder avser ministern vidta för att de humanitära skälen ska väga tyngre än vad de gör vid bedömningen av ett asylärende?
fr · GP11251 · 2001-11-22 00:00:00 — Fråga 2001/02:251 av () till justitieminister om ny identitet Alltfler grova brottslingar skaffar sig skyddad identitet. Det förekommer också att brottslingar byter namn de är dömda till fängelsevistelse. har antalet personer med skyddade uppgifter inom kriminalvården ökat med och antalet uppgår till nästan 300 personer. Det kan självfallet finnas fall där det är befogat med skyddad identitet, men då borde identitetsskyddet ges först efter avtjänat straff. Enligt uppgifter från finns ett stort antal extremister och grova brottslingar bland dem som samhället valt att ge skyddad identitet. Vad avser justitieministern vidta för åtgärder för att begränsa möjligheten till skyddad identitet ?
fr · GP11252 · 2001-11-23 00:00:00 — Fråga 2001/02:252 av Per () till utrikesminister om rättssäkerhet och asylpolitik Alla individer som vistas i har rätt att omfattas av den rättssäkerhet som präglar och förutsätter vår demokrati. Så är det dock inte . De människor som väntar i årslånga köer för att få sina ansökningar om uppehållstillstånd prövade omfattas ej av denna rättssäkerhet. En väl fungerande demokrati förutsätter att medborgarstyre förenas med rättsstatens krav på lagbundenhet, maktdelning och tydliga gränser för statsmakten. Lika viktigt som majoritetsstyret är minoritetsskyddet. Prövningen av asylärenden har i inte utförts på ett sätt som motsvarar de rättssäkerhetsprinciper som gäller vid domstolsprövning. Men de avgörande invändningarna mot dagens procedur är ännu mer grundläggande, eftersom de har att göra med själva instans- och processordningen: För det första skapas en obalans till följd av att den asylsökandes motparter @ och @ är de som utreder och fattar beslut i asylärendet. För det andra är förfarandet i överklagandeinstansen, d.v.s. , i de allra flesta fall endast skriftligt. Vilka åtgärder avser statsrådet vidta för att stärka rättssäkerheten vid asylprövningar?
fr · GP11253 · 2001-11-23 00:00:00 — Fråga 2001/02:253 av Per () till utrikesminister om fri arbetskraftsinvandring Fri invandring torde vara en självklarhet i en fri, öppen och globaliserad värld. Det måste vara en vision för det demokratiska samhället att alla människor i världen själva ska få välja var de vill bo. Fri utvandring är en mänsklig rättighet enligt FN:s deklaration, och motsatsen brukar användas som ett kriterium för att definiera en diktatur. Men vad är rätten att utvandra värd om den inte åtföljs av en rätt att invandra? är ett land där en mycket stor del av befolkningen för inte så länge sedan valde att utvandra till . Våra erfarenheter av det har dessvärre inte slagit igenom på vår egen migrationspolitik. Vi har inte gjort till det möjligheternas och drömmars land som var och är. Tvärtom har vi låtit välfärdsstaten stå i vägen och bygga murar runt våra gränser. De mest styvnackade motståndarna mot en fri invandring har varit välfärdssystemens ivrigaste försvarare, med arbetarrörelsens fackföreningar i spetsen. Ett första steg mot en öppnare värld vore om vi kunde tillåta en fri arbetskraftsinvandring. Människor som kan visa att de har en försörjning borde få uppehållstillstånd i och börja arbeta från dag ett. Det skulle berika vårt samhälle såväl ekonomiskt som kulturellt och mänskligt. Vilka åtgärder avser statsrådet vidta för att möjliggöra en fri arbetskraftsinvandring till ?
fr · GP11254 · 2001-11-23 00:00:00 — Fråga 2001/02:254 av Per () till utrikesminister om transportörsansvaret har kompletterats med ett direktiv som infört ett ökat transportöransvar för resande till den europeiska unionen. Det riskerar att allvarligt försämra den enskildes rättstrygghet, möjligheterna för människor att söka asyl i och riskera leda till en kontroll av resande vid flygplatser, där hud- och hårfärg spelar roll. Transportörsansvaret innebär att mycket central myndighetsutövning överlåts på flygbolagens personal med höga böter som straff om bolagen tar med passagerare utan korrekta handlingar. Föjden blir att det dels urholkar rättssäkerheten då dylika beslut bör göras av myndighetspersoner, dels försvårar det möjligheterna att söka asyl inom EU. Det finns vidare en risk att även personer med korrekta papper nekas möjlighet att resa då de ekonomiska incitamenten på transportörerna är sådana att de hellre kommer att vilja fälla än fria. Det är oacceptabelt ur rättssynpunkt. Protesterna mot det utökade transportörsansvaret har varit många, människorättsorganisationer, FN, flygbolagen själva och inte minst från . Där röstade samtliga svenska ledamöter emot förslaget i en förkrossande majoritet (463 mot 26), men regeringen lade sig platt inför direktivet och erbjöd inte något motstånd. Vilka åtgärder avser statsrådet vidta för att direktivet om transportörsansvar blir föremål för omförhandling?