ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
frs · GO12832 · 2001-03-14 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:832 om har frågat mig vad jag avser att vidta för åtgärder för att tillse att risken för jäv minimeras i . Bakgrunden till frågan är uppgifter i massmedierna om att ledamöter i styrelsen har beviljat stöd till sig själva och att institutets konsulenter genom skiftande bolagsformer och representation i bolagen funnit kryphål i stödreglerna. utses av regeringen. Ett viktigt kriterium för valet av ledamöter är att styrelsen ska besitta en bred kompetens från olika delar av filmbranschen. kan det inte vara rimligt att ledamöterna skulle vara helt utestängda från möjligheten att få stöd för sin yrkesutövning som de sitter i styrelsen. Erfarenheter från andra delar av kulturområdet visar att det då kan finnas svårigheter att rekrytera ledamöter. Urvalet skulle begränsas till personer som inte själva är aktiva på filmområdet eller som kan finansiera sin verksamhet på egen hand. Därför är det viktigt, precis som skriver, att risken för jäv minimeras. För bedömningen av vilka filmprojekt som ska få stöd har parterna filmavtal (prop. 1998/99:131) enats om att styrelsen ska anlita olika konsulenter och en nämnd. Enligt avtalet bör styrelsen i regel följa konsulenternas och nämndens bedömning, och om styrelsen inte beviljar stöd som rekommenderas av en konsulent eller av nämnden ska detta särskilt motiveras. Något sådant ingripande från styrelsen har dock inte skett. Därtill gäller att ledamöterna självklart inte deltar i beslut som de själva är berörda av. För Filminstitutets konsulenter stadgar anställningsavtalen att de inte får vara inblandade i något filmprojekt som konsulenter. I det aktuella fall som pekar på, säger uppgifter från institutet att konsulenten i fråga inte sitter i någon av de utpekade bolagens styrelser.
frs · GO12833 · 2001-03-14 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:833 om textning av svensk film har frågat mig hur regeringen kan bidra till att ge döva och hörselskadade samma möjligheter som andra att ta del av ny svensk film. Frågan är ställd på uppdrag av elever på gymnasiesärskolan vid i . Regeringen vill att kulturen ska kunna erbjudas alla. Tillsammans med filmbranschen har staten därför bestämt sig för att satsa pengar på att göra film mer tillgänglig för funktionshindrade (prop. 1998/99:131). Det är som har i uppdrag att lämna stöd till textning på svenska av film och video och till syntolkning på videogram. Film för barn och ungdomar ska komma i första hand. har i samarbete med representanter för syn- och hörselskadades riksorganisationer fördelat sammanlagt till bl.a. textning av biofilmer, dvd- och videofilmer. Bland dessa kan nämnas Fucking , Sanning eller konsekvens och En häxa i familjen på dvd, samt biofilmerna , Petsson och Findus och . Jag vill gärna sända en hälsning till eleverna på gymnasiesärskolan vid i och säga att jag hoppas och tror att det nya stödet kommer att öka möjligheterna för döva och hörselskadade att ta del av ny svensk film.
frs · GO12834 · 2001-03-14 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:834 om de lokala investeringsprogrammen har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att de resterande medlen inom ramen för det lokala investeringsprogrammet, där beslut om utbetalning redan har fattats, kommer att användas på ett mer effektivt sätt. Bakgrunden till frågan är ett inslag i Rapport om de lokala investeringsprogrammen. I inslaget påtalades att stödet till lokala investeringsprogram skapar få fasta arbetstillfällen. Stödet till lokala investeringsprogram har till syfte att ge kommunerna möjlighet att genomföra investeringar som ökar den ekologiska hållbarheten och skapar arbetstillfällen. De investeringar som genomförs ger mycket goda miljöeffekter som de skapar sysselsättning, framför allt av tillfällig karaktär. Varaktiga nya arbetstillfällen var däremot inte något primärt syfte med stödet. De åtta investeringsprogram som nämndes i nyhetsinslaget leder till ca 320 årsarbeten och 15 varaktiga arbeten. I kommunernas ansökningar angavs totalt 448 årsarbeten och 18 varaktiga arbeten. Men då ska man komma ihåg att vissa planerade åtgärder inte kunnat genomföras och att kommunerna i sådana fall får minskade bidrag. Underlaget i kommunernas ansökningar har, liksom beredningen av ansökningarna, kontinuerligt utvecklats och förbättrats sedan starten , för att bidragsmedlen ska användas effektivt. Jag anser att anslaget till lokala investeringsprogram används mycket effektivt utifrån de mål som är uppsatta.
frs · GO12835 · 2001-03-14 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:835 om åtgärder mot fetalt alkoholsyndrom har frågat mig vad jag avser vidta för åtgärder för att skydda barn från att födas med fetalt alkoholsyndrom. har beslutat i enlighet med regeringens proposition 2000/01:20 Nationell handlingsplan för att förebygga alkoholskador. I handlingsplanen anges att insatserna bör förstärkas och utvecklas för att minska risken för att barn föds med skador förorsakade av moderns alkoholkonsumtion under graviditeten. och har därför fått i uppdrag att tillsammans ta fram en plan och ett innehåll för fortbildning för personal inom mödrahälsovården med syfte att ytterligare höja kunskapen om sambandet mellan alkoholkonsumtion och skador under graviditeten. För att stödja genomförandet av de intensifierade alkoholskadeförebyggande insatserna i enlighet med den nationella handlingsplanen har regeringen sammanlagt avsatt under åren 2001@2003 för planens genomförande. Regeringen avser vidare tillsätta en kommitté med uppdrag att samordna insatserna på nationell nivå och att i samspel med kommunerna och landstingen stimulera insatserna på regional och lokal nivå och svara för genomförandet av intentionerna i den nationella handlingsplanen. En viktig uppgift för kommittén blir att förstärka och utveckla insatserna för att minska risken för att barn föds med skador förorsakade av moderns alkoholkonsumtion under graviditeten.
frs · GO12836 · 2001-03-14 00:00:00 — Svar på frågorna 2000/01:836 om polisen i och 837 om polisverksamheten i har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att hörsamma de äskanden som ordföranden för polisstyrelsen i framför så att polisen i ska kunna fullfölja sina åtaganden. har också frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att polisen och ska ha förutsättningar att klara sina åtaganden. Jag har valt att besvara frågorna i ett sammanhang. svarade jag på fyra frågor om polisens resurser, bl.a. fråga 2000/01:677 av om resursbristen inom polisen i . Jag svarade då att det är som ansvarar för fördelningen av polisens resurser och som har tillsyn över polisväsendet. Vid varje polismyndighet är det polisstyrelsens uppgift att avgöra viktiga frågor om myndighetens ekonomi och verksamhetsinriktning. Ansvarsfördelningen mellan regeringen och myndigheterna innebär att det inte ankommer på mig som justitieminister att vidta några åtgärder eller i övrigt kommentera förhållanden vid en enskild polismyndighet. har ännu inte fördelat det stora tillskottet på polismyndigheterna. Tillskottet fördelas efter de årliga budgetdialogerna mellan styrelsen och polismyndigheterna. Jag vet att , bl.a. med anledning av det stora tillskottet, planerar att inleda budgetdialogerna . I det här sammanhanget vill jag även framhålla att jag träffade bl.a. ordföranden i polisstyrelsen i tillsammans med länspolismästaren. Jag betonade då att regeringen gjort bedömningen att det tillskott som polisen får är tillräckligt för att polisens verksamhet ska kunna växa. Fler poliser ska utbildas och fler civila specialister ska anställas. Regeringen angav i budgetpropositionen att den ansträngda ekonomiska situationen inom polisen kan leda till att polisens nuvarande anslagskredit är otillräcklig för en verksamhet på den nivå som angavs i budgetpropositionen. Det är viktigt att polismyndigheterna fortsätter att driva det omfattande förändrings- och rationaliseringsarbetet för att ytterligare effektivisera polisen. har den viktiga uppgiften att samordna det arbetet. Jag vill avslutningsvis framhålla att regeringen nu föreslår ytterligare tillskott till polisen, utöver de förstärkningar som redan beslutats med anledning av den senaste budgetpropositionen.
frs · GO12837 · 2001-03-14 00:00:00 — Svar på frågorna 2000/01:836 om polisen i och 837 om polisverksamheten i har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att hörsamma de äskanden som ordföranden för polisstyrelsen i framför så att polisen i ska kunna fullfölja sina åtaganden. har också frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att polisen och ska ha förutsättningar att klara sina åtaganden. Jag har valt att besvara frågorna i ett sammanhang. svarade jag på fyra frågor om polisens resurser, bl.a. fråga 2000/01:677 av om resursbristen inom polisen i . Jag svarade då att det är som ansvarar för fördelningen av polisens resurser och som har tillsyn över polisväsendet. Vid varje polismyndighet är det polisstyrelsens uppgift att avgöra viktiga frågor om myndighetens ekonomi och verksamhetsinriktning. Ansvarsfördelningen mellan regeringen och myndigheterna innebär att det inte ankommer på mig som justitieminister att vidta några åtgärder eller i övrigt kommentera förhållanden vid en enskild polismyndighet. har ännu inte fördelat det stora tillskottet på polismyndigheterna. Tillskottet fördelas efter de årliga budgetdialogerna mellan styrelsen och polismyndigheterna. Jag vet att , bl.a. med anledning av det stora tillskottet, planerar att inleda budgetdialogerna . I det här sammanhanget vill jag även framhålla att jag träffade bl.a. ordföranden i polisstyrelsen i tillsammans med länspolismästaren. Jag betonade då att regeringen gjort bedömningen att det tillskott som polisen får är tillräckligt för att polisens verksamhet ska kunna växa. Fler poliser ska utbildas och fler civila specialister ska anställas. Regeringen angav i budgetpropositionen att den ansträngda ekonomiska situationen inom polisen kan leda till att polisens nuvarande anslagskredit är otillräcklig för en verksamhet på den nivå som angavs i budgetpropositionen. Det är viktigt att polismyndigheterna fortsätter att driva det omfattande förändrings- och rationaliseringsarbetet för att ytterligare effektivisera polisen. har den viktiga uppgiften att samordna det arbetet. Jag vill avslutningsvis framhålla att regeringen nu föreslår ytterligare tillskott till polisen, utöver de förstärkningar som redan beslutats med anledning av den senaste budgetpropositionen.
frs · GO12838 · 2001-03-15 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:838 om konkurser inom detaljhandeln har frågat mig vilka åtgärder jag är beredd att vidta för att motverka en fortsatt ökning av antalet konkurser inom detaljhandeln. Inledningsvis måste jag konstatera att valt att redovisa ett mycket begränsat urval av tillgänglig statistik och med ett så snävt urval finns det alltid en risk att uppgifterna blir missvisande. har valt att endast redovisa antalet konkurser för två enskilda månader för och , en tidsperiod då det enligt hennes uppgift skulle skett en ökning . Denna uppgift är såväl felaktig som missvisande. För att få en rättvisande bild över den verkliga utvecklingen av konkurser i detaljhandeln, måste jämförelsen sträcka sig över . Jag har därför tagit fram SCB:s statistik t.o.m. och studerat antalet konkurser dels för handeln som helhet och dels för detaljhandeln . Utifrån denna statistik kan jag konstatera att antalet konkurser i detaljhandeln har minskat . var det i snitt 126 konkurser och var det i snitt 66 konkurser . Detta innebär att i genomsnitt har antalet konkurser halverats . Av en redovisad studie från framgår att det har skett många sammanslagningar inom detaljhandeln och att det därigenom har skapats större och större enheter. Vidare framgår att detaljhandeln i tätorterna klarat sig relativt bra trots att det skett många större externetableringar utanför tätorterna. Genom nyetableringar i externa lägen har konkurrensen ökat, särskilt inom livsmedelssektorn, vilket har lett till ett större utbud och lägre priser för konsumenterna, men även till en annan servicenivå. Det är därför särskilt viktigt att butikerna med citylägen alltjämt kan attrahera kunder i förhållande till de större butikerna i externa lägen. Detaljhandelns villkor måste därför fortsatt uppmärksammas och mer måste göras för att underlätta för detaljhandeln att hänga med i konkurrensen. Mycket mer kan därvid göras för att förenkla den kommunala planeringsprocessen t.ex. när det gäller om- och tillbyggnader för handeln i citylägen. Med facit i hand är det således glädjande att kunna konstatera att antalet konkurser minskat år . Regeringen har särskilt uppmärksammat småföretagarnas villkor och genomfört en rad åtgärder för de minsta företagen. Det återstår dock mycket att göra för att förbättra företagsklimatet i och för att skapa fler och växande företag.
frs · GO12839 · 2001-03-15 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:839 om färjetrafiken i har frågat mig vilka åtgärder jag tänker vidta för att stödja frakttrafik med färja i skärgårdsområden. Bakgrunden till frågan är att frakttrafiken i bedrivs som enskild färja med visst statsbidrag. Regeringen har tillsatt en särskild utredare som har fått i uppdrag att analysera och överväga ändringar av vissa bestämmelser som berör enskilda vägar. Av utredningsdirektiven (1999:93, 2000:109) framgår att utredaren bl.a. ska klargöra målen för statsbidragen till enskilda vägar och analysera om gällande bestämmelser bidrar till att uppfylla målen, se över gränsdragningen mellan enskild och allmän väg samt att föreslå eventuella regeländringar. Utredningen kommer även att behandla färjefrågor. Utredaren ska redovisa sitt uppdrag . Efter det ska utredningens förslag beredas på sedvanligt sätt inom . Jag vill inte föregripa detta arbete genom att vidta några åtgärder rörande frakttrafiken i skärgårdsområden.
frs · GO12840 · 2001-03-14 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:840 om svartkrogar har frågat mig om vilka åtgärder jag avser vidta för att inte svartkrogarna åter ska bli ett problem för boende i . Som jag svarade avser regeringen överlämna en proposition där bl.a. restaurangers serverings- och öppethållandetider kommer att behandlas.
frs · GO12841 · 2001-03-16 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:841 om mänskliga rättigheter i har frågat mig på vilket sätt regeringen kommer att agera för att se till att lever upp till sina åtaganden gentemot vad gäller avkriminaliserandet av homosexuella relationer mellan vuxna. Diskriminering och bestraffning av människor enbart på grund av deras sexuella läggning står i strid med den grundläggande principen om alla människors lika värde och rättigheter. En lagstiftning som innebär diskriminering av homosexuella är självfallet oacceptabel. har inför åtagit sig att efter inträdet i antaga den andra (specifika) delen av strafflagen, och därigenom avskaffa dödsstraffet samt avkriminalisera homosexuella relationer mellan vuxna, som inletts med samtycke. I första hand ankommer det på parlamentarikerförsamlingen att följa upp efterlevnaden av de åtaganden som gjort. Men även ministerkommittén, och , kommer att följa upp dessa åtaganden. Det bör noteras att det i sista hand kan bli för de mänskliga rättigheterna som, när ett konkret mål aktualiseras, kommer att bedöma om och hur t.ex. den armeniska lagstiftningen och dess tillämpning står i överensstämmelse med den europeiska konventionen om skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna, framför allt dess artikel 8 om rätten till privat- och familjeliv. Skulle domstolen finna att den nationella lagstiftningen strider mot , är skyldigt att vidta sådana åtgärder, inklusive lagändring, att framtida kränkningar inte kan ske. Vid EU:s ministertrojkas besök i framhöll jag, som ledare för delegationen, vikten av att , som medlem av , levde upp till organisationens krav och villkor för medlemskap. kommer också att fortsätta att påtala och uppmärksamma dessa frågor i de sammanhang där det är aktuellt och där det bäst tjänar saken.
frs · GO12842 · 2001-03-15 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:842 om drogtest i arbetslivet har frågat mig vilka åtgärder jag avser vidta för att komma till rätta med godtycklig användning av drogtester av arbetslösa och arbetssökande. Regeringen beslutade tillkalla en särskild utredare för att se över behovet av lagstiftning eller andra åtgärder för att stärka skyddet av den enskildes personliga integritet i arbetslivet. I översynen ska det i första hand ingå frågor om användning av drogtester och andra medicinska kontroller samt frågor om användning av persondatorer, elektronisk post (e-post) och Internet i arbetet. Även andra integritetsfrågor som kommer upp under utredningsarbetets gång och där skyddet för den personliga integriteten i arbetslivet kan vara allvarligt hotat ska tas upp av utredaren. Behovet av skydd för arbetssökande ska särskilt belysas. Utredningen, som sedermera tagit sig namnet (N 1999:10), skulle ursprungligen ha slutfört sitt arbete . beslutade dock regeringen förlänga uppdraget till att vara slutfört . Jag håller med frågeställaren om att det inom vissa yrkesområden är befogat med drogtester och att det är viktigt att fastställa regler som tydliggör gränsen mellan när det är befogat och när det inte är det. Överväganden som dessa ingår i uppdrag. Jag vill inte föregripa utredningens arbete, utan avvaktar redovisningen av dess resultat.
frs · GO12843 · 2001-03-15 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:843 om samarbetsprojekt för bredband har frågat näringsministern vilka åtgärder han avser att vidta för att ett samarbetsprojekt gällande investeringar i ett bredbandsnät i , det s.k. höglandsnätet, ska kunna genomföras. Bakgrunden till frågan är att projektet planeras att genomföras inom ramen för EG:s strukturfonders mål 2-program södra, och att det bl.a. är tveksamt om den del av den svenska offentliga medfinansieringen som är tänkt att ske genom kan godkännas. Jag besvarar frågan som ansvarig inom regeringen för bl.a. konkurrens- och regionalpolitiken. är ett börsnoterat aktiebolag, som agerar på en avreglerad marknad, och det kan därför finnas skäl att se annorlunda än tidigare på hur bolaget kan medverka i denna typ av projekt. En utgångspunkt är att samtliga aktörer på marknaden behandlas lika. För projekt som ska genomföras inom ramen för EG:s strukturfondsprogram är det i första hand en uppgift för respektive förvaltningsmyndighet att ta ställning till frågan. följer också frågan. Enligt vad jag erfarit har styrelsen, som ett led i sitt tillsynsarbete, inlett en granskning som kan få betydelse för frågans vidare hantering. Ett underlag väntas bli klart . Det är naturligtvis angeläget att frågan behandlas på likartat sätt inom olika strukturfondsprogram. Eftersom regeringen har delegerat frågan till de olika förvaltningsmyndigheterna har jag inte för avsikt att nu vidta några åtgärder.
frs · GO12844 · 2001-03-21 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:844 om tidningsdistribution i glesbygd har frågat näringsministern vilka åtgärder han avser vidtaga för att trygga lördagsutdelningen i glesbygden. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på frågan. Jag är medveten om de problem som tar upp i sin fråga och delar oron över effekterna av de mycket kraftiga kostnadsökningar som skett när det gäller tidningsdistribution i glesbygd . Jag håller med om att det är av mycket stor vikt att även boende i glesbygd kan få tillgång till en dagstidning också . Det är en grundläggande demokratifråga. Presstödet består av ett driftsstöd och ett distributionsstöd. Frågor om förändringar av presstödet bereds inom .
frs · GO12845 · 2001-03-13 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:845 om haschklubbar har frågat mig om vilka åtgärder jag ämnar vidta för att i samråd med min danske kollega framhålla vikten av en gemensam och icke liberal linje vad gäller droganvändning. Låt mig börja med att säga att jag, på samma sätt som , oroas över de tendenser som kan skönjas i vår närmaste omgivning. Det råder inom de nordiska länderna en gemensam uppfattning om en rad olika basala frågor såsom exempelvis grunderna för informationsinsamling om situationen på narkotikaområdet. måste vi komma ihåg att inom den europeiska gemenskapen är narkotikafrågan en inre angelägenhet för de enskilda medlemsstaterna. Detta är en princip som vi i värnar om. Det är av fundamental betydelse att vi själva kan bestämma om vår narkotikapolitik och inte genom harmonisering och överstatliga principer tvingas in i ett förhållningssätt som vi inte själva valt. På samma sätt ska vi respektera att andra länder värnar om denna fråga enligt samma principer. När det gäller de nordiska länderna pågår ett kontinuerligt samarbete inom ramen för det nordiska ministerrådet. De ansvariga ministrarna möts regelbundet för att diskutera narkotikafrågor ur ett nordiskt perspektiv. I dessa sammanhang har jag också gjort klart för mina nordiska kolleger att den svenska narkotikapolitiken ligger fast och att vi oroas över utvecklingen i vårt närområde.
frs · GO12846 · 2001-03-14 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:846 om mobbning på fängelser har frågat mig vilka åtgärder jag har för avsikt att vidta för att förebygga mobbning på fängelserna. Jag delar helt den uppfattning som kommer till uttryck i fråga, nämligen att mobbning är ett allvarligt problem var den än förekommer. På fängelserna kan mobbning förekomma som en följd av olämpliga konstellationer eller gängbildningar. Särskilt allvarligt @ och kanske ännu värre än traditionell mobbning @ är den behandling som personer som dömts för en viss typ av brott eller som har skvallrat på en medgärningsman kan utsättas för. Det kan handla om utfrysning men även i vissa fall om hot och våld. Precis som påpekar finns det faktorer som gör det svårt att motverka mobbning på fängelser. Det finns emellertid också förhållanden som gör det enklare än i andra sammanhang. Kriminalvården kan t.ex. placera de intagna på anstalter efter vissa principer, s.k. differentiering, skapa enheter av lagom storlek, s.k. sektionering, göra omflyttningar under pågående verkställighet och även vidta olika disciplinära åtgärder. Som en hjälp i kriminalvårdens kamp mot bl.a. kriminella gängbildningar på anstalterna arbetar vi inom med en lagrådsremiss om utökade möjligheter för kriminalvården att registrera olika uppgifter om de intagna. Det kan förhindra att vissa intagna t.ex. placeras på samma anstalt eller får permission . En viktig del i kampen mot mobbning, vilket också är inne på, är självfallet att påverka den enskilde individens inställning till sig själv och sina medmänniskor. Inom kriminalvården arbetar man med att ta fram nationella program som är vetenskapligt beprövade. I dessa ingår regelmässigt moralfrågor och frågor om sambandet mellan tanke, känsla och handling. Programmens primära syfte är att förebygga fortsatt brottslighet, men den påverkan de har på de intagna leder också till positiva effekter på anstaltsklimatet i allmänhet. Avslutningsvis vill jag säga att när det gäller att bekämpa mobbning på fängelserna, liksom i så många andra frågor på kriminalvårdens område, är personalens kompetens och engagemang av central betydelse. Personalen måste uppmärksamma och ta på allvar när en intagen blir utsatt för mobbning. Framför allt de som arbetar i nära kontakt med de intagna måste också ha kunskap och erfarenhet för att kunna hantera de problem som kan uppstå i sådana situationer. Regeringen har i budgetpropositionen och i andra sammanhang tryckt på behovet av kompetensutveckling för kriminalvårdens personal.