frs · GO12944 · 2001-03-28 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:944 om roll i arbetet för mänskliga rättigheter har frågat mig om vilka åtgärder som jag avser vidta för att ta till vara och dess kapacitet i arbetet för mänskliga rättigheter. Den genomförda kartläggningen (Mänskliga rättigheter i @ en kartläggning, Ds 2001:10) har pekat på visst åtgärdsbehov huvudsakligen i form av information, utbildning och organisationsåtgärder. Regeringen anser det dock vara av stor vikt att det beredningsarbete, för vilket formerna inte är helt klara, som äger rum kan ske med parlamentarisk medverkan. Som påtalade i sin fråga inleddes arbetet inom med att upprätta en nationell handlingsplan för de mänskliga rättigheterna . Arbetet har sin grund i den rekommendation som FN:s medlemsstater avgav i 1993 i samband med om mänskliga rättigheter. I de direktiv till den interdepartementala arbetsgrupp som jag tillsatte angavs vilka olika moment som ska ingå i arbetet med handlingsplanen. Ett första steg i arbetet är att kartlägga och analysera hur svenska myndigheter arbetar för att främja de mänskliga rättigheterna. Ett andra steg består i att granska de organisatoriska aspekterna på arbete och vid behov föreslå förändringar. Ett tredje steg består i att @ mot bakgrund av FN:s årtionde för utbildning i mänskliga rättigheter @ se över frågan om utbildning i mänskliga rättigheter. Steg ett i arbetet är tillbaka klart och har resulterat i skriften Mänskliga rättigheter i @ en kartläggning, nämnd ovan. Skriften visar bl.a. vilka internationella och nationella åtaganden som har vad avser mänskliga rättigheter, vilka kontrollmekanismer @ både internationella och nationella @ som finns för mänskliga rättigheter och slutligen hur svenska myndigheter arbetar för att främja och stärka skyddet av mänskliga rättigheter inom vissa områden. Urvalskriterierna för de redovisade områdena är flera: De frågor som lyfts fram har särskilt varit i fokus när internationella åtaganden har granskats. Vissa frågor lyfts även fram på grundval av synpunkter från dem som deltar i referensgrupperna. Slutligen kan frågorna ses som en redovisning av vilka förhållanden som råder i det svenska samhället. Områdena som avses är internationellt skydd mot förföljelse och tortyr, barnets rättigheter, skydd mot diskriminering (på grund av kön, etnicitet, sexuell läggning och funktionshinder), funktionshindrades rättigheter, äldre, boendefrågor, nationella minoriteter, frihetsberövande, rätten till domstolsprövning och religionsfriheten. De två andra stegen i arbetet med att upprätta en nationell handlingsplan pågår . Den interdepartementala arbetsgrupp som tillsattes ser sålunda över frågorna om organisation vad avser arbetet med mänskliga rättigheter samt om utbildning i mänskliga rättigheter. En sammanställning av hela arbetet @ där kartläggningen ingår som en del @ kommer att resultera i ett förslag till nationell handlingsplan. Det unika med hela arbetet är att fyra olika referensgrupper med ca 120 aktörer aktivt deltar med synpunkter på vilket innehåll en framtida handlingsplan kan ha. De har getts möjlighet att inkomma med synpunkter på innehållet i kartläggningen men även på hur FN:s årtionde för utbildning i mänskliga rättigheter kan uppmärksammas i . I grupperna ingår enskilda organisationer, myndigheter, ombudsmännen, forskare och andra som aktivt arbetar med mänskliga rättigheter. kommer jag att återkomma till de politiska partierna för att ge ytterligare information om det arbete som bedrivs och för att diskutera formerna för den parlamentariska medverkan i den fortsatta beredningsprocessen.