ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
frs · GO12860 · 2001-03-14 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:860 om ensamma flyktingbarn har frågat mig om vilka åtgärder regeringen tänker vidta för att försäkra sig om att i fortsättningen följer socialtjänstlagen när det gäller ensamma flyktingbarn. Bakgrunden till frågan är, enligt , att i massmedierna förklarat att har diskriminerat ensamma flyktingbarn och brutit mot socialtjänstlagen. Enligt vad jag har förstått kom frågan om och samverkan när det gäller ensamkommande barn upp på en konferens i då presenterade rapporten i utlänningsärenden. Jag var själv inte närvarande på konferensen, men enligt vad jag har erfarit ansåg några av föreläsarna att det kunde finnas glapp mellan och ansvarsområden när det gäller ensamkommande barn. Det är givetvis viktigt att det inte finns glapp mellan och ansvarsområden i fråga om ensamkommande barn. Ett syfte med konferens utgår jag ifrån var just att uppmärksamma och se över rutinerna om det finns saker som inte fungerar bra när olika lagar ska tillämpas i praktiken. är en självständig myndighet som bl.a. har till uppgift att ta hand om utländska barn som kommer ensamma till . Som förvaltningsmyndighet tillämpar den lagstiftning som har beslutat om. Jag utgår från att vänder sig till regeringen om verket bedömer att det finns behov av lagstiftningsändringar för att klargöra ansvarsfördelningen mellan verket och de sociala myndigheterna.
frs · GO12861 · 2001-03-16 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:861 om marknadsföring av spel och spelberoende har frågat mig vad jag avser att vidta för åtgärder mot annonskampanjer från AB . Det statliga ägandet i AB förvaltas av och det är ledning som handhar den löpande förvaltningen av bolagets angelägenheter, däribland beslut om marknadsföring och annonser. När det gäller den aktuella annonskampanjen för Svenska Spels automatspel har jag inhämtat från bolaget att kampanjen främst är avsedd att informera om det ändamål överskottet från spelet går till. Allt överskott från tillfaller enligt beslut det lokala föreningslivets barn- och ungdomsverksamhet. Överskottet från Svenska Spels övriga verksamheter tillfaller statskassan. är kringgärdade av en mängd regler och är noga kontrollerade. Enligt lotterilagen gäller en 18-årsgräns för spel på . Detta framgår tydligt av annonsen. Det framgår också av annonsen att högsta vinst på dessa automater är . Högsta insats är per spel. Dessutom placerar ut endast i restauranger med serveringstillstånd, högst fem automater placeras ut per spelplats och utplaceringen ska vara godkänd av Lotteriinspektionen. Allt spel på kontrolleras kontinuerligt av Lotteriinspektionen eftersom alla automater är kopplade till ett centralt datasystem placerat i . AB är en egen juridisk person och sköter sin verksamhet självständigt. Jag har fullt förtroende för Svenska Spels styrelse och ledning och finner därför inte anledning att vidta några åtgärder i ärendet. När det gäller vård och behandling av personer med spelberoendeproblem ger staten stöd bl.a. till samt de lokalföreningar som är anslutna till förbundet. Dessutom finansierar statliga ett 020-nummer dit spelberoende eller anhöriga till spelberoende kan vända sig för att få råd och stöd. Ytterligare frågor kring vård och behandling ber jag att få hänvisa till socialminister .
frs · GO12862 · 2001-03-14 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:862 om förändrade förutsättningar för sittande utredning har frågat mig vilka åtgärder jag avser vidta för att Rennäringspolitiska kommitténs resultat inte ska påverkas av att grundförutsättningarna förändras under utredningsarbetets gång. Rennäringspolitiska kommitténs grundförutsättningar anges i de direktiv för utredningen som regeringen beslutade om . Därefter har kommittén ålagts ytterligare utredningsuppgifter, främst till följd av förslag i betänkandet Samerna @ ett ursprungsfolk i . Frågan om anslutning till konvention nr 169. Regeringens beslut innebär att antalet ledamöter i utökas från åtta till elva och att man får ytterligare på sig att slutföra uppdraget. Någon ändring av grundförutsättningarna, dvs. kommitténs direktiv, har inte skett. Skälen för regeringens beslut är två. Det har framkommit att kommittén inte skulle hinna med att slutföra sitt uppdrag inom den stipulerade tiden, . Alternativet skulle ha varit att tillsätta en ny utredning för dessa återstående frågor med ytterligare tidsutdräkt som följd. Som ledamöter i finns en företrädare för och för alla riksdagspartier utom och . Dessa två partier har erbjudits att lämna förslag till var sin ledamot i kommittén. Dessutom har erbjudits att lämna förslag till ytterligare en ledamot. Bakgrunden till detta är att det under utredningsarbetet framkommit att det föreligger politiska skiljaktigheter vad gäller de blivande förslagen. Det är enligt min mening därför angeläget att alla riksdagspartier deltar i en så viktig utredning som . Jag har inte för avsikt att vidta några ytterligare åtgärder när det gäller .
frs · GO12863 · 2001-03-14 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:863 om filmavtal har frågat mig vad jag avser att göra för att det ska bli möjligt för , och att etablera regionala resurscentrum för film och video. Bakgrunden till frågan är det nya filmavtal, filmavtal, som trädde i kraft . Enligt tar avtalets konstruktion inte hänsyn till länens behov, då avtalet är oflexibelt och inte medger omfördelningar av medel. En av filmpolitikens viktigaste uppgifter är att regionalt och lokalt stärka filmens roll i kulturlivet. Det sker bl.a. genom en utbyggnad av regionala resurscentrum för film och video. Under perioden 1997@1999 lämnades ett statligt stöd till utbyggnaden via en särskild anslagspost. anvisades som fördelades på resurscentrum i nio län. Därefter ökade anslaget med , så att det kunde fördelas till 16 regionala resurscentrum i lika många län. genererade det statliga stödet en regional motprestation på . regleras alla filmpolitiska stöd, inklusive stödet till regionala resurscentrum, i ett samlat filmavtal (prop. 1998/99:131). Avtalet stadgar i 26 § att av de medel som inflyter till för stöd till distribution och visning i hela landet, ska användas för stöd till regional verksamhet. Tvärtemot vad påstår, innebär det samlade filmavtalet en större flexibilitet för att göra egna bedömningar och omfördelningar av medel jämfört med det tidigare statsanslaget. Under det nya filmavtalets första år har den regionala utbyggnaden också fortsatt. fördelade sammanlagt i stöd till 17 regionala resurscentrum för film och video i lika många län. Den regionala motprestationen var . Därtill har kunnat fördela i en ny stödform till regionala filmproduktionscentrum. Vad gäller den regionala filmverksamheten i , och har åtagit sig att ta ekonomiskt ansvar för den fortsatta utvecklingen i de tre länen. Det sker , 2001@2003, med hjälp av medel från Stiftelsen , vilket jag menar är ett mycket värdefullt komplement till resurserna filmavtal. När det slutligen gäller kritik mot regeringens avtalsarbete, kan jag bara konstatera att arbetet med filmavtal skett helt i enlighet med gällande ordning. Det samlade filmavtalet redovisades för ställningstagande i propositionen Ny svensk filmpolitik (prop. 1998/99:131). beslutade samma höst att tillstyrka regeringens förslag (bet. 1999/2000:KrU5, rskr. 1999/2000:13).
frs · GO12864 · 2001-03-20 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:864 om farledsavgifterna har frågat mig om regeringen är beredd att presentera förslag som syftar till att farledsavgiften avspeglar den faktiska kostnaden i enlighet med "användaren betalar"-principen. svarade jag på en fråga om hamnar av där samma frågeställning behandlades. Det svar jag då gav äger fortfarande full giltighet. Det löd enligt följande: "Inledningsvis vill jag påpeka att godstransporterna är till för kunderna. Ur deras synvinkel är det positivt om det finns flera olika konkurrenskraftiga transportalternativ i . Jag vill framhålla att regeringen arbetar för att det ska råda likvärdiga konkurrensförutsättningar mellan olika transportslag. Detta är en av grundstenarna i det transportpolitiska beslutet . Det är dock viktigt att komma ihåg att konkurrensneutralitet inte nödvändigtvis innebär att avgifterna ska vara lika för olika transportlösningar. Rättvis konkurrens uppnås om skatter och avgifter för alla transporter speglar de samhällsekonomiska marginalkostnader som transporterna ger upphov till. En översyn inom området har, på uppdrag av regeringen, gjorts av . Rapporten kom och visar att det inte är självklart att dagens farledsavgifter är orimligt höga. De miljökostnader sjöfarten ger upphov till är alltså betydande. Ett övergripande mål för transportpolitiken är att säkerställa en samhällsekonomisk effektiv och långsiktig hållbar transportförsörjning för både medborgare och näringsliv i hela landet. Sjöfart ska alltså kunna bedrivas året runt i svenska vatten och på samtliga svenska hamnar av betydelse. För att detta ska vara möjligt bedöms storleken på farledsavgiften enligt samma kriterier över hela landet. är den myndighet som svarar för att farlederna är säkra och funktionella. Det är riktigt att Skånehamnarna betalar mer i förhållande än till exempel hamnarna i för farledshållning men regeringen har bedömt att eventuella snedvridningseffekter blir begränsade. I övrigt hänvisar jag till godstransportdelegationens arbete som kommer att presentera sina slutsatser . Godstransportdelegationen tillsattes av regeringen och har till uppgift att öka samverkan mellan godstransportsystemets aktörer och staten samt att förtydliga statens roll i detta system. Delegationen ska också följa utvecklingen på godsområdet, utveckla ett trafikslagsövergripande synsätt med syftet att effektivisera godstransportsystemet samt göra det säkert och ekologiskt hållbart. Det kan också tilläggas att arbetar aktivt inom EU med att stödja en integrering av det internationella transportsystemet vilket inkluderar gemensamma principer för infrastrukturavgifter. Dessa åtgärder syftar bl.a. till att åstadkomma en rättvis konkurrenssituation genom att utforma och harmonisera tillämpningen av gemensamma regelverk för yrkesmässig trafik inom samtliga transportslag".
frs · GO12865 · 2001-03-22 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:865 om ersättning till butiksinnehavare har frågat mig vilka åtgärder jag avser vidta för att lagstiftning införs om ersättning för uteblivna intäkter för butiksinnehavare med anledning av polisiära avspärrningar. Några särskilda bestämmelser som reglerar statens ersättningsskyldighet vid sådana myndighetsingripanden som tar upp finns inte . Enbart en avspärrning som sådan kan inte föranleda ersättningsskyldighet för staten. Däremot kan ersättning ibland betalas i form av skadestånd enligt 3 kap. 2 § skadeståndslagen (1972:207). En förutsättning är dock att den ekonomiska skadan har vållats genom fel eller försummelse vid myndighetsutövning. Detta krav torde mycket sällan vara uppfyllt. Frågan om ersättning vid polisiära avspärrningar har övervägts av av det allmännas skadeståndsansvar (se betänkandet SOU 1993:55 s. 230 f.). Kommittén bestämde sig för att inte lägga fram något lagförslag i saken. Justitiekanslern har därefter i en skrivelse till regeringen föreslagit att regeringen ser över lagregleringen i syfte att göra det möjligt för staten att betala ut ersättning till enskilda som drabbas av inkomstförluster eller liknande förmögenhetsskada till följd av polisiära avspärrningar i samband med utländska statsbesök, internationella konferenser och liknande. Justitiekanslern har vidare föreslagit att sådana ersättningsanspråk mot staten ska handläggas av Justitiekanslern. Därmed skulle Justitiekanslern på statens vägnar få förhandla med den som kräver ersättning. Den fråga som tar upp har alltså aktualiserats i olika sammanhang. Med anledning av Justitiekanslerns framställning bereds frågan nu i . Som jag sade i ett svar på en fråga från Per är det för tidigt att uttala sig om vad dessa överväganden kommer att leda till.
frs · GO12866 · 2001-03-22 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:866 om bristen på anstaltsplatser har frågat mig om vilka åtgärder jag avser att vidta för att komma till rätta med överbeläggningen på landets anstalter. Jag kan nämna att en liknande fråga berördes i interpellation 2000/01:203 av om arrestlokaler och häktesplatser, vilken besvarades . Inledningsvis vill jag framhålla att jag delar uppfattning att beläggningssituationen på anstalterna är bekymmersam. För att råda bot på svårigheterna med att placera ut dömda i anstaltsorganisationen har beslutat om en ny placerarorganisation och en ny anstaltsindelning, vilka båda tillämpas . Placeringarna kommer i fortsättningen att skötas av elva placerare stationerade vid tre myndigheter i landet. Den nya anstaltsindelningen innebär att indelningen i säkerhetsklasser upphör och att landets anstalter delas in i öppna respektive slutna anstalter och anstaltsavdelningar. Inom den slutna anstaltsgruppen kommer det att finnas ett antal platser med förhöjd säkerhet. Enligt bedömning kommer dessa förändringar att bidra till att fler intagna är placerade på rätt plats vid rätt tillfälle samt att platserna utnyttjas effektivt. I budgetunderlaget för begärde extra resurser för att utöka antalet platser både på anstalter och häkten. I budgetpropositionen gjordes den enskilt största satsningen på rättsväsendet . För kriminalvårdens del innebar detta ett tillskott på ytterligare . I propositionen angav regeringen att medlen skulle användas bl.a. till att möta förväntade volymökningar. kommer därför nya anstalts- och häktesplatser att öppnas. Jag utgår från att dessa åtgärder kommer att leda till en rationell placeringsprocess och ett effektivt platsutnyttjande vid landets anstalter. Från regeringens sida kommer vi emellertid att noga följa utvecklingen när det gäller platsbehovet och överväga behovet av ytterligare åtgärder.
frs · GO12867 · 2001-03-20 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:867 om friskolor har frågat mig vilka åtgärder jag ämnar vidta för att tillgodose alla elevers behov i form av friskolor. Jag anser inte att det finns behov som endast kan tillgodoses av fristående skolor. Däremot har varje elev behov av särskilt stöd och en lagstiftad rätt att få detta. Det är skolhuvudmannens uppgift att ge eleverna möjligheter att uppnå målen. I de flesta fall bör detta ske i en skola där eleverna arbetar i en miljö som kan omfatta alla. En elev som är i behov av stöd ska i första hand få detta vid den skola som han eller hon vill gå i. Oavsett huvudman måste skolan som regel anpassa sin organisation och sin undervisning så att hänsyn tas till alla elevers behov och förutsättningar. Eftersom alla elever är olika och har olika behov, måste skolan möta eleverna på olika sätt för att ge dem en likvärdig utbildning. Att utbildningen är likvärdig innebär inte att undervisningen måste vara likformig. Fristående skolor kan bidra till ökad mångfald inom skolväsendet. Det finns många skolor, såväl kommunala som fristående, som profilerar sig genom olika inriktningar, alltifrån drama till livsåskådning eller dyslexi. Jag tycker att mångfalden i sig är positiv och den är som regel en förutsättning för utveckling och pedagogisk förnyelse. En fristående skola får dock inte verka segregerande utan ska vara öppen för alla. Varje skola måste präglas av öppenhet och mångfald och eleverna ska alltid ha rätt att välja skola. överlämnade sitt betänkande Fristående gymnasieskolor @ hot eller tillgång (SOU 2001:12) till mig. offentliggjorde dessutom en promemoria om fristående skolor. Betänkandet och promemorian går ut på gemensam remiss till ett stort antal myndigheter, organisationer, kommuner etc. Jag ser fram emot en bred diskussion om hur elevernas bästa kan tillgodoses i fristående och kommunala skolor samt hur de kan arbeta utifrån likvärdiga förutsättningar och därmed komplettera varandra.
frs · GO12868 · 2001-03-21 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:868 om kvinnliga filmskapares villkor har frågat mig hur jag avser att verka för att villkoren för de kvinnliga filmskaparna förbättras. I samband med att filmavtal redovisades för gjorde regeringen bedömningen att inriktningen på de framtida insatserna för filmen bl.a. bör vara att förbättra kvinnliga filmskapares villkor (prop. 1998/99:131). Regeringen har i enlighet därmed beslutat att ett mål för statens filmstöd är att genom förbättra kvinnliga filmskapares villkor. Vidare har regeringen angett som ett generellt mål för att främja en samhällsutveckling som kännetecknas av bl.a. jämställdhet mellan kvinnor och män. , som är det första löpåret för det nya femåriga filmavtalet, har av antalet förhandsstöd för långfilm beviljats filmprojekt med kvinnliga regissörer. För kort- och dokumentärfilm är motsvarande siffra . Det motsvarar, enligt uppgifter från , mer än väl den andel av ansökningarna som kommer från kvinnliga regissörer. Det går också att skönja en viss ökning av andelen kvinnliga regissörer som fått stöd vid en jämförelse av med . Förbättrade villkor för kvinnliga filmskapare handlar dock om mycket mer. En huvuduppgift för den nya svenska filmpolitiken är att vitalisera hela produktionsmiljön. Det är viktigt att det finns producentmiljöer där inte minst oberoende producenter får möjlighet att vara konstnärligt drivande och där de får möjlighet till noggranna förberedelser av sina filmer. Det behövs också mer tid för manusbearbetningar och utveckling av filmidéer. filmavtal omfattar mot den bakgrunden flera former av utvecklingsstöd som jag är övertygad om kommer att innebära att fler kvinnor kan ta klivet till en kort- eller långfilmsproduktion. När man ser tillbaka på de samlade effekterna av filmavtal, har jag stora förhoppningar om att vi ska kunna se att den svenska filmbranschen har blivit mindre mansdominerad.
frs · GO12869 · 2001-03-21 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:869 om arméförbanden har frågat vilka åtgärder jag avser vidta för att arméförbanden ska uppnå uppställda mål. har ställt frågan mot bakgrund av Försvarsmaktens årsredovisning för . Av årsredovisningen framgår bl.a. att målen för strid i bataljon inte fullt ut har nåtts, främst med anledning av för få övningstillfällen. lämnade Försvarsmakten sin årsredovisning för till regeringen. pågår ett omfattande analysarbete av denna inom Försvarsdepartementet. Analysen av föregående års verksamhet måste också kopplas ihop med de förslag till inriktning av verksamheten för som Försvarsmakten har presenterat i sitt budgetunderlag för . Resultatet av detta analysarbete kommer att redovisas för i höstens budgetproposition och försvarsbeslutsproposition. Jag vill inte föregripa denna analys av helheten genom att nu uttala mig i detalj om enskilda stridskrafter. Jag har dock noterat att Försvarsmakten i sin årsredovisning anger att arméförbandens förmåga jämfört med har vidmakthållits eller sjunkit något. Denna trend bör brytas , inte minst för att höja den samlade kompetensen inom befälskåren. Beroende på resultatet av Försvarsdepartementets analys kan det bli aktuellt att vidta åtgärder. Avslutningsvis vill jag framhålla att det av Försvarsmaktens årsredovisning framgår att myndigheten sammantaget gör bedömningen att man, mot nuvarande säkerhets- och militärpolitiska läge och i förhållande till ställda krav, har erforderlig förmåga att lösa de av statsmakterna ställda uppgifterna.
frs · GO12870 · 2001-03-21 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:870 om värnpliktigas avhopp har frågat mig vad jag avser vidta för åtgärder för att minska andelen avgångar under grundutbildningen till . Målsättningen att andelen avgångar högst ska uppgå till är Försvarsmaktens interna målsättning och inte ett av regeringen fastställt mål. Jag anser dock att det fortlöpande krävs åtgärder för att minimera andelen avgångar under grundutbildningen. Försvarsmakten har i sin årsredovisning redovisat att andelen avgångar under grundutbildningen var . Jag kan konstatera att andelen avgångar har varit i stort sett oförändrad . Försvarsmakten har tidigare redovisat att andelen avgångar minskar vid de förband där särskilda åtgärder vidtas i samverkan med . har den stora omstrukturering som försvaret genomgår haft en negativ inverkan på andelen avgångar. har, tillsammans med Försvarsmakten och andra utbildningsanordnare, genomfört flera aktiviteter för att minska andelen avgångar. Det har arrangerats informations- och besöksdagar före påbörjad grundutbildning. har medverkat vid inryckningen hos ett stort antal utbildningsanordnare samt genomfört olika typer av uppföljnings- och samverkansbesök hos utbildningsanordnare. De erfarenheter som berörda myndigheter får genom detta arbete tas nu till vara i den ordinarie verksamheten. Jag utgår från att detta kommer att ge minskade avgångar av totalförsvarspliktig personal under grundutbildningen som resultat.
frs · GO12871 · 2001-03-21 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:871 om industrirelaterad forskning har frågat vilka åtgärder ministern kommer att vidta för att se till att den industrirelaterade forskningen får det långsiktiga stöd som behövs för att svenskt näringsliv även ska kunna utveckla kompetens och vara internationellt konkurrenskraftigt. Arbetsfördelningen inom regeringen är sådan att det är jag som ska svara på frågan. Låt mig först konstatera att inga neddragningar har skett på de medel som Verket för innovationssystem, , har till sitt förfogande för forskning och utveckling. De påståenden som förekommer om detta saknar grund. Myndigheten har varav i förvaltningsmedel, att satsa på forskning och utveckling under innevarande år. Några minskningar vad beträffar den industrirelaterade forskningen är inte aktuella. När det specifikt gäller industriforskningsinstituten har ledningen för förklarat att den avser att hålla insatserna på ungefär samma nivå . Jag kommer självfallet att mycket noga följa detta (Jag avser även att föreslå regeringen åtgärder om detta inte skulle genomföras). har i uppgift att se hur de svenska satsningarna på behovsmotiverad forskning bäst sker med de medel som står till myndighetens disposition. Som alla vet är dock uppbindningarna från stora vad gäller åtaganden från de tre myndigheterna, - , KFB - Kommunikationsforskningsberedningen och de teknikfinansierande delarna av , som utgör. Myndigheten behöver därför se över hur man bäst använder medel som inte är uppbundna den närmaste framtiden. Samtal har därför redan nu inletts med bl.a. se hur tillgängliga medel bäst fördelas . Vad avser de satsningar som görs av de forskningsfinansierande stiftelserna så är det frågor som stiftelserna själva beslutar om. Det är viktigt att den behovsmotiverade forskningen liksom all annan forskning i genomförs så att staten och näringslivet får största möjliga effekt på insatta resurser. Regeringen kommer att ge sin syn på hur principerna för innovationssystemet bör utvecklas och konkretiseras och hur resurserna samt finansiering i stort bör fördelas inom ramen för detta.