ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · GP11255 · 2001-11-02 00:00:00 — Fråga 2001/02:255 av () till utrikesminister om ideella biståndsorganisationer Det finns ett flertal ideella biståndsorganisationer. De flesta samlar in kläder och pengar och många har second hand-butiker eller loppmarknader. Den rörelse som mest samarbetar med kommunerna är UFF, Twindrörelsen, som har sina gula lådor för begagnade kläder. Det har i medierna kommit kritik mot vissa biståndsorganisationer och rörelser för att de kan ha samröre med terrorister eller terrororganisationer. Dessa frågor har uppmärksammats i särskilt hög grad efter . Även UFF och Twindrörelsen har granskats och man har i medierna rapporterat om att de har haft kontakter med terroristanknutna organisationer. Eftersom rörelsen stöds av många kommuner är det särskilt viktigt att medborgarna blir uppmärksamma på detta och rörelsens eventuella kopplingar till kriminalitet eller terrorism bör undersökas. Det är inte tillfredsställande att medborgare, som vill göra en aktiv insats och lämna kläder vidare till andra länder, riskerar att stödja terrorismen. Att man också riskerar att stödja en organisation vars ledare tar en stor del av de ekonomiska medlen är inte heller tillfredsställande. Det är viktigt att förtroendet för insamlings- och biståndsorganiationer inte undergrävs. De fattiga behöver vårt stöd men inte genom oseriösa organisationer. Min fråga till utrikesminister är om man i samtal med kommunerna tagit upp frågan om insamlings- och biståndsorganisationers seriositet.
fr · GP11256 · 2001-11-23 00:00:00 — Fråga 2001/02:256 av () till miljöminister om utvärdering av vindkraften Den planerade avvecklingen av kärnkraften medför att energiplaneringen måste inriktas på en växling mot andra energislag och effektivisering av elanvändningen. Även de alternativa energislagen medför dock ibland problem. Ett exempel är de bullerproblem som vindkraften på orsakar. Vindkraftverken i landet finansieras med ett antal beräkningsbara och några svårkalkylerbara subventioner. Därutöver uppkommer kostnader för nätinvesteringar för att klara de varierande leveranserna från vindkraften. Vindkraftföretagen ska å andra sidan betala en viss anslutningsavgift som dock sannolikt inte täcker den verkliga kostnaden. Jag vill därför fråga miljöministern: När kommer en ordentlig utvärdering till stånd för att få reda på dels lönsamheten i och miljökonsekvenserna av en fortsatt satsning på vindkraft?
fr · GP11257 · 2001-11-23 00:00:00 — Fråga 2001/02:257 av () till miljöminister om avfallsförbränning Med deponiskatt och hårdare krav på deponier söker nu kommuner olika lösningar för framtidens hantering av hushållsavfall. Processen vid förbränning av hushållsavfall ger värdefull energi. () har i en studie visat att de miljöinsatser som gjorts vid landets anläggningar för förbränning av avfall givit goda resultat. Utsläppen av kvicksilver och kadmium har minskat 1985@1999. Utsläppen av bly har gått ned från till och för zink är utvecklingen från till . Kraven på låga utsläpp är hårda och det är naturligtvis riktigt. Ett annat miljögift som diskuteras mycket är dioxin. I den aktuella studien visas att avfallsförbränningens roll som dioxinkälla kraftigt har minskat genom att utsläppen till luft minskat från 90@100 gram till . Den stora delen av dioxin från processen, blir hårt bunden i resterna från rökgasreningen, s.k. slagg och flygaska. Riskerna är, enligt utredningen, mycket små att något ska lakas ut. Statsrådet har antytt att regeringen avser att införa en förbränningsskatt. Effekten skulle enbart bli ökade kostnader för den enskilde konsumenten, men inte nämnvärt påverka avfallshanteringen. Avser statsrådet mot bakgrund av RVF:s rapport ändå föreslå att införa en förbränningsskatt?
fr · GP11258 · 2001-11-23 00:00:00 — Fråga 2001/02:258 av () till miljöminister om myndighetsansvaret och stranderosion Stranderosionen är ett problem på långa sträckor runt den skånska kusten. Situationen är liknande i andra kommuner i och på . ansåg att samhällets insatser på området behöver samordnas och att ansvarsfördelningen på myndighetsnivå läggas fast. har på regeringens uppdrag utrett frågan om myndighetsansvar för stranderosionsfrågor. Verket har i samråd med övriga berörda myndigheter funnit att det finns behov av statligt engagemang och stöd till kommuner som berörs av stranderosion. Förslag föreligger om att () blir ansvarig myndighet. Frågor som rör stranderosion är mycket komplicerade och svåröverskådliga. Nödvändiga åtgärder är i allmänhet mycket dyrbara, som felaktiga insatser kan få negativa och kostsamma följdverkningar. Stora krav ställs därför på kompetens om kustprocesser. Sådan kompetens skulle kunna tillföras SGI genom att redan vunnen erfarenhet och kunskap utnyttjas. Denna finns enligt vår mening inom Erosionsskadecentrum (EC). Vilka åtgärder avser miljöministern vidta för att samordna det statliga myndighetsansvaret för frågor som rör ersosionsskador?
fr · GP11259 · 2001-11-23 00:00:00 — Fråga 2001/02:259 av () till justitieminister om polisinsatsen i Sakta men säkert börjar vi kunna betrakta händelserna vid sommarens i med ett nödvändigt perspektiv. Den utredning som har fått till uppgift att analysera sommarens sorgesamma händelser kring har givits en viktig uppgift. Uppdraget inbegriper dessvärre inte en utvärdering av polisinsatsen som sin helhet. Den ska utifrån en analys av händelserna i huvudsak se över möjligheterna för polisen att förebygga allvarliga ordningsstörningar . Stor oklarhet råder kring huruvida delar av insatserna i genomfördes på ett så professionellt sätt som kan krävas av polisen som myndighet. Innan sådan klarhet råder kan svårligen frågor om nya vapen eller nya befogenheter behandlas på ett relevant sätt. Det vore ytterst allvarligt om den nu på vissa håll bristande tilliten till polismyndigheten blir bestående. Vad avser justitieministern vidta för åtgärder för att klargöra att polisinsatsen i vid genomfördes på ett professionellt sätt?
fr · GP11260 · 2001-11-23 00:00:00 — Fråga 2001/02:260 av () till justitieminister om åtalsunderlåtelse I §20 finns det en punkt som handlar om åtalsunderlåtelse, vilket innebär att åklagaren kan välja att inte väcka åtal mot en person om han/hon har begått likartad brottslighet tidigare och om straffet inte väntas bli mer än villkorlig dom eller böter. Det innebär i praktiken att ju mer brott denna person hinner begå innan det är dags för rättegång, ju mer kommer personen undan. Det blir inte större eller längre straff, utan det blir i stället en form av rabattsystem. Med tanke på att yrkeskriminella står för 90@95% av alla brott i , så blir detta system snarare att uppmuntra så många brott som möjligt, i stället för att förhindra varje brott. Det här ger fel signaler till både brottslingar och allmänheten och förtroendet för rättsväsendet minskar därmed. Åtalsunderlåtelse är ganska ofta förekommande. var t.ex antalet åtalsunderlåtelser 2500 i , det innebär lika många utredningar som polisen lagt ned flera timmars arbete på och som inte leder någonstans. Borde man inte i stället införa någon form av maxgräns på brott av enkel beskaffenhet och efter denna gräns öka straffet till t.ex fängelse? Min fråga är därför: Avser ministern vidta några åtgärder för att förändra som handlar om åtalsunderlåtelse för att öka förtroendet för rättsväsendet och ge tydligare signaler till brottslingar om att det inte lönar sig att begå brott?
fr · GP11261 · 2001-11-23 00:00:00 — Fråga 2001/02:261 av () till statsrådet om borgen och hyresavtal Boendet är en grundläggande del av välfärden. Bostaden och boendemiljön påverkar starkt våra möjligheter att leva ett gott, rikt och tryggt liv. Men det finns flera exempel på att klyftorna i boendet blir allt större. Här följer ett exempel: Ett par separerar och den gemensamma bostaden ska säljas. Mamman och barnen är i behov av en lägenhet nära skola och barnomsorg och erbjuds en lämplig lägenhet av kommunens allmännyttiga bostadsföretag. Vid själva kontraktskrivandet uppger företrädare för bostadsbolaget att de kräver två av varandra oberoende borgenärer med årsinkomster över 200000. Pensionärer godtogs inte som borgenärer. Huruvida borgensåtagandet även gällde framtida underhåll av lägenheten var svårt att utröna. Kortaste tid för borgensåtagadet var . Detta är orimliga och omotiverade krav som många inte kan uppfylla. En kvinna som varken har betalningsanmärkningar eller sociala problem ska inte behöva vända sig till socialförvaltningen med ansökan om borgen för hyra av lägenhet. Trots detta har bostadsbolaget i fråga som regel att begära borgenärer för hyror om hyresgästen erhåller a-kassa. Kraven från många bostadsbolag är helt orimliga och situationer liknande den jag har nämnt sker runtom i vårt land. Att sådana här saker får hända går inte ihop med regeringens önskan om en social bostadspolitik. Avser ministern vidtaga någon åtgärd för att komma till rätta med kraven på borgen i samband med hyresavtal?
fr · GP11262 · 2001-11-23 00:00:00 — Fråga 2001/02:262 av () till statsrådet om maxtaxan och alternativa verksamheter På flera orter i landet hotas nu enskilda förskolor av nedläggning. Förskolorna kan inte driva sin verksamhet vidare med de bidrag som kommunerna kommer att ge. En förskola med Montessoriinriktning som valt att arbeta med små grupper, stora lokaler och där föräldrarna har valt att betala en högre avgift för sina barn måste nu stänga. I hotas flera enskilda förskolor av nedläggning efter en tvist med kommunerna om bidragsnivåerna. I och med maxtaxan klarar de inte att driva verksamheten vidare. Vilka åtgärder avser skolministern vidta för att det även i fortsättningen ska bli möjligt att driva förskolor i alternativ regi?
fr · GP11263 · 2001-11-23 00:00:00 — Fråga 2001/02:263 av () till socialminister om reformen för äldre och funktionshindrade Beslutet om förbehållsbelopp och högkostnadsskydd innebär att angelägna och efterlängtade förbättringar också för äldre och funktionshindrade nu genomförs. Med förbehållsbeloppet är den enskilde garanterad att behålla ett visst belopp innan avgifterna för äldre- och handikappomsorgen får tas ut. Högkostnadsskyddet är ett skydd mot höga avgifter inom äldre- och handikappomsorgen. Detta är alltså en mycket välkommen reform. Men det är självklart inte möjligt att exakt veta de ekonomiska konsekvenserna av en så här stor reform. Det är därför nödvändigt att regeringen, på samma sätt som när det gäller maxtaxan i barnomsorgen, noga följer hur reformen påverkar kommunernas ekonomi och är beredd att vidta åtgärder om utfallet blir negativt. Jag vill fråga socialministern på vilket sätt han tänker utvärdera de ekonomiska konsekvenserna för kommunerna av den nu beslutade reformen för äldre och funktionshindrade.
fr · GP11264 · 2001-11-23 00:00:00 — Fråga 2001/02:264 av () till näringsminister om Vänersjöfarten På grund av en snedvriden konkurrenssituation fortsätter handelssjöfarten på att stadigt minska. Detta är oroande för den del av näringslivet som är beroende av en fungerande Vänersjöfart. Mellan är minskningen . De båda för Vänersjöfarten specialbyggda containerfartygen "Vänerskyttlarna" är sålda till , eftersom förde över allt sitt gods till järnväg när banavgifterna sattes under marginalkostnadsnivån 1999. Denna konkurrensfördel för järnvägen kompenserades inte Vänertrafiken för. Enligt kostar olja 19kr mer per ton att frakta på köl än på den subventionerade järnvägen. i har två fartyg mot tidigare fem i linjetrafik till och . Regeringen lovar gång på gång att man ska se till att Vänertrafiken har en framtid. Den enda åtgärd som haft någon praktisk betydelse är ett bidrag på till . I infrastrukturpropositionen konstateras helt kort att Vänertrafiken tappat marknadsandelar, men inga åtgärder nämns för att vända utvecklingen. Om Godstransportdelegationens betänkande över huvud taget utmynnar i regeringsförslag beräknas detta tidigast kunna ske . Vänersjöfarten, som är i kris , kan inte vänta. Akuta åtgärder krävs. Vilka åtgärder ämnar ministern vidtaga för att häva den ogynnsamma konkurrenssituation, jämförd med övriga transportslag, som Vänersjöfarten länge befunnit sig i?
fr · GP11265 · 2001-11-23 00:00:00 — Fråga 2001/02:265 av () till näringsminister om försäkring av företag Att den polisiära närvaron har mycket att önska på många mindre orter i vårt land är ingen nyhet. Problemen detta medför kan inte endast betraktas ur ett trygghetsperspektiv. Det innebär också att näringsidkare på orten kan få problem med att teckna försäkringar för sin företagsverksamhet. Följden kan bli att vissa näringsidkare kan bedriva sin affärsverksamhet för att försäkringsbolag inte längre ger försäkringar för just deras verksamhet. Orsaken kan ibland uttryckligt vara att "polisiära resurser saknas under icke kontorstid på er ort". Vad avser statsrådet vidta för åtgärder för att förbättra möjligheterna för företag att driva verksamhet på mindre orter där försäkringar kanske inte ges?
fr · GP11266 · 2001-11-23 00:00:00 — Fråga 2001/02:266 av () till näringsminister om pappersbruket i Den finska papperskoncernen har beslutat att lägga ned verksamheten vid pappersbruket i . Pappersbruket i är kommuns största privata arbetsplats. Nedläggningen får dramatiska konsekvenser för sysselsättning och utveckling i kommunen. Det innebär att över 150 anställda förlorar sina jobb och samhället står och faller med ortens dominerande arbetsgivare. Det är oansvarigt av en arbetsgivare att på detta sätt hantera ett socialt ansvar som ändå borde finnas inte minst mot bakgrund av den betydelse som pappersbruket har och har haft för ägare och bransch. Det måste till åtgärder som gör att nedläggningar inte kan få ske utan att större socialt ansvar tas från M-Reals sida för att se till att en ny ägare tar över verksamheten. En snabb inventering av åtgärder måste nu till på alla plan för att förhindra det som håller på att ske i . Med hänvisning till det anförda vill jag ställa följande fråga till näringsministern: Vilka åtgärder är ministern beredd att vidtaga för att rädda sysselsättningen i och motverka de konsekvenser som håller på att ske?
fr · GP11267 · 2001-11-23 00:00:00 — Fråga 2001/02:267 av () till statsrådet om egenföretagare och sjukersättningen Att vara sjuk innebär påfrestning både på hälsan och ekonomin. För småföretagare med enskild firma/handelsbolag kan en sjukperiod innebära ruin och att hela familjens ekonomi raseras. Detta på grund av det bemötande som den enskilde företagaren får vid anmälan om sjukersättning. En enskild företagare har med dagens regler små möjligheter att få sjukersättning. De enskilda företagarna utsätts fortfarande för misstänksamhet och en omfattande skriftväxling med efter sjukanmälan. Enligt uppgifter förekommer långdragna utredningar och krav på inlämnande av deklarationer . Även förhör sker med företagarna om tidigare inkomster och i vissa fall ifrågasätts företagarens inkomster . Denna hantering av enskilda företagare inger oro och kan inte försvaras i ett land som säger sig värna småföretagare. Vi måste få till stånd en förändrad attityd till småföretagarna och uppmuntra dem. Det är beklagligt att vi inte har lyckats förbättra småföretagarklimatet. I de ovan beskrivna fallen anser jag att en egenföretagare utsätts för diskriminering. En företagares sjukersättning måste kunna fastställas på ett smidigare sätt, viktigt också med tanke på den höga arbetsbelastning som personal befinner sig i på grund av otillräckliga anslag. Med hänvisning till ovan vill jag fråga ministern: Vilka åtgärder avser ministern vidta för att underlätta hanteringen av egenföretagares sjukersättning?
fr · GP11268 · 2001-11-23 00:00:00 — Fråga 2001/02:268 av () till statsrådet om hushållens kostnader I ett flertal rapporter har det konstaterats att de svenska hushållens kostnader är betydligt högre än genomsnittet i . Enligt kan så mycket som 10@16% av prisskillnaden mellan och bero på bristande konkurrens i . Man kanske i sak inte blir så förvånad med tanke på de avslöjanden som har gjorts vad gäller kartellbildningar . Vikten av att som nation kraftfullt arbetar för att öka konkurrensen, motverkar alla former av prissamverkan och marknadsuppdelning kan inte nog understrykas. Brister i konkurrens på den svenska marknaden leder till högre priser och detta drabbar främst de svenska hushållen med ökade kostnader i miljardbelopp. Enligt kan vi få betydande välfärdsvinster om konkurrensen skärps och priserna därmed pressas ned. Om vi fick ned prisnivån i skulle en tvåbarnsfamilj kunna spara . Vilka åtgärder ämnar statsrådet vidta för att minska hushållens kostnader genom att öka konkurrensen och motverka prissamverkan och marknadsuppdelning i ?
fr · GP11269 · 2001-11-23 00:00:00 — Fråga 2001/02:269 av () till socialminister om barns hjärtan Det tar att se om ett nyfött barns hjärta är väl fungerande. Alltfler nyförlösta kvinnor skickas hem på BB, vilket innebär att personalen inte hinner upptäcka eventuella hjärtfel hos barnen. Två barnhjärtläkare i har slagit larm om att barn avlidit i hemmet eller kommit för sent till sjukhus så deras liv inte stått att rädda på grund av för tidig hemgång. Av ca 100 barn som opererats för livshotande hjärtfel upptäcktes inte felet på BB i av fallen, utan hade skickats hem som friska. Avser statsrådet att vidta några åtgärder angående minimivårdtiderna på landets BB-kliniker med anledning av det ovan anförda ?
fr · GP11270 · 2001-11-23 00:00:00 — Fråga 2001/02:270 av () till utrikesminister om kvinnors rättigheter i Många har legitimerat krigshandlingarna i med hänvisning till kvinnornas situation. Det är bra att fler uppmärksammar de förhållanden som kvinnorna levt under i . vilar dock ansvaret på FN att säkerställa att kvinnorna också ges möjlighet att forma landets framtid. Till planeras ett möte i i FN:s regi om framtid. Målet är att bilda en interimregering. Den kvinnliga representationen på detta möte är dock i princip obefintlig. FN:s sändebud menar att FN inte kan påverka delegationens representation. Denna inställning måste på alla sätt motverkas i syfte att ge kvinnorna plats i framtidsarbetet. Kvinnornas framtida roll i är inte något som kan lösas av afghanerna själva. Risken är överhängande att man då faller tillbaka till gamla värderingar. i har i brev till FN:s generalsekreterare och EU:s ordförande pekat på samma risk. Kvinnorna i bör representeras av de kvinnoorganisationer som under en mängd år arbetat dolt och underjordiskt i landet. Det är nu vår plikt att hos FN ta initiativ till att de afghanska kvinnoorganisationerna får delta i och i alla kommande möten om landets framtid. Jag vill fråga utrikesminister : Vilka åtgärder kommer att vidta för att säkerställa att kvinnorna ges reellt deltagande i regeringsarbetet så att deras mänskliga rättigheter skyddas i den framtida konstitutionen i ?
fr · GP11271 · 2001-11-23 00:00:00 — Fråga 2001/02:171 av () till miljöminister om kadmiumförbud upphör övergångsregler i EU som förbjuder kadmium i handelsgödsel. Enligt EU-kommissionären kommer att ensidigt få förlänga förbudet, medan EU beslutar sig för om reglerna för hela unionen ska skärpas på området. Om inte det förlängda undantaget hinner träda i kraft så kan tillfällig dispens ges om begär det, har Liikanen påpekat då inte har något intresse av att upphäva det svenska kadmiumförbudet. Jag vill frågan miljöminister : Avser ministern att verka för att ansöker om en förlängning av kadmiumförbudet i väntan på att reglerna för hela EU skärps?
fr · GP11272 · 2001-11-23 00:00:00 — Fråga 2001/02:272 av () till näringsminister om återväxt av skog presenterade att avverkad skog inte har godtagbar återväxt. På av den skog som avverkades 1991@1994 har återväxten blivit godkänd enligt skogsvårdslagens minimikrav. Sedan bottennoteringarna har återväxten kontinuerligt förbättrats , men trenden har alltså börjat vända nedåt igen. Ny skog, som ersätter den mogna som avverkas i , är själva grundbulten för ett uthålligt skogsbruk vilket betyder att dessa siffror är alarmerande. Tillämpning av naturlig föryngring, minskad markberedning och viltskador anses vara en del av förklaringarna till den minskade återväxten. Att använda metoden naturlig föryngring i stället för plantering är en bra och säker metod om den används på rätt mark och utförs på rätt sätt. Att vi gått ifrån tidigare tradition av massiv markberedning vilket ledde till stora skador på marken är även det positivt. För att åtgärda den försämrade återväxten finns risken för att plantering och markberedning kommer att tillämpas i större utsträckning. Detta kan te sig positivt ur återväxtsynpunkt men kan i vissa fall vara ett steg i fel riktning vad gäller strävan efter ett hållbart och naturligt skogsbruk. Jag vill fråga näringsminister : Avser ministern att vidta åtgärder för att försäkra en tillväxt utan att för den sakens skull motverka ett naturligt och hållbart skogsbruk?
fr · GP11273 · 2001-11-23 00:00:00 — Fråga 2001/02:273 av () till statsrådet om stöd till kvinnors val av arbete Arbetsförmedlare tar allt oftare upp familjerelaterade problem för vissa invandrarkvinnor. Hur förhåller man sig när maken eller fadern följer med den arbetssökande kvinnan till förmedlingen och har styrande synpunkter på jobb och praktikplatser? Det förekommer alltför ofta att maken eller fadern vill bestämma åtgärder och arbetsplats åt kvinnan. En del kulturella skillnader sitter djupt medan andra är lättare att överbrygga med god information. Jag får exempel på kvinnor som egentligen inte står till arbetsmarknadens förfogande då de inte får ta någon anställning alls för männen i familjen. Det handlar om kulturkrockar, att kvinnan kan få en bättre anställning än mannen, det handlar om makt och mansrollen. En del män kräver att hustrun ska arbeta på samma arbetsplats som de själva arbetar på. Att avstå från arbetslivet för att familjen säger nej gör att kvinnan riskerar att mista arbetslöshetsersättningen. För de kvinnor som inte har arbetslöshetsersättning utan i stället har socialbidrag ska det ske en dialog med sociala myndigheter. Vi politiker bör uppmärksamma dessa kvinnors situation. tydliga i vårt stöd till de kvinnor som både vill arbeta och själva välja yrke. ska vi ge stöd till arbetsförmedlare som i sitt dagliga arbete möter frågan. Min fråga till ministern är om vidtagit stödjande åtgärder för invandrarkvinnor vars egna val på arbetsmarknaden begränsas av manliga familjemedlemmar.
fr · GP11274 · 2001-11-23 00:00:00 — Fråga 2001/02:274 av () till socialminister om tandvårdsstödet fick endast ungefär hälften av ca 200000 funktionshindrade och äldre människor boende på institution den tandvård de har rätt till. Det finns stora tolkningsproblem om vilka som anses vara berättigade till vården och på många håll finns det problem med samarbetet mellan och kommunerna. Mellan landstingen finns stora skillnader i tolkning av vilka personer som omfattas av tandvården som ett led i en sjukdomsbehandling. Skillnaderna är så stora att det kan leda till rättsosäkerhet. Som en följd av detta har beställarenheten tvingats skapa en stor administration för kontroll av räkningar och förhandsbedömningar. Med anledning av ovanstående vill jag ställa följande fråga till socialministern: Vad avser socialministern vidta för åtgärder för ett tydligare regelsystem när det gäller tandvårdsstödet?
fr · GP11275 · 2001-11-23 00:00:00 — Fråga 2001/02:275 av () till socialminister om spridning av hiv och aids lever omkring 40 miljoner människor i världen med hiv eller aids. har i visat på en tendens till ökning av antalet hivfall. Ökningen har visats sig framför allt bland intravenösa missbrukare. I jämförelse med har mer än en fördubbling skett av antalet anmälda fall i denna grupp. En ökning finns också bland svenskar som smittats heterosexuellt utomlands. Föregående år rapporterades 242 nya fall av hiv till , . är antalet noterade fall 237. Ordföranden i skriver på ledarsidan i INFO PLUS nr 4, 2001: "Tyvärr tar inte lagstiftaren, och andra med stort inflytande i dessa frågor oss på allvar när vi kräver förändring och viftar undan våra åsikter med att t.ex. Smittskyddslagen ändå inte tillämpas utan i särskilt svåra fall." Mot bakgrund av ovanstående vill jag fråga statsrådet följande: Vilka åtgärder avser statsrådet vidta för att motverka ytterligare spridning av hiv och aids?