ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
frs · GO121482 · 2001-07-13 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:1482 om kosmetikatester på djur har frågat mig vilka åtgärder jag avser vidta gällande arbetet mot kosmetikatester på djur. Inom EU finns gemensamma krav om säkerhetstestning av kosmetiska och hygieniska produkter. Eftersom nationella särkrav inte ställs och gemensamma regler om användning av vissa typer av ämnen tillämpas minskar behovet av försöksdjur. Man arbetar också med att följa utvecklingen av alternativa metoder för säkerhetsbedömning av kosmetiska och hygieniska produkter. En vetenskaplig kommitté som bistår kommissionen genom att ge rekommendationer i vetenskapliga frågor har rapporterat att vissa skadliga effekter går att mäta med alternativa metoder. Andra egenskaper, t.ex. skadliga effekter på , är ännu inte möjliga att mäta med annat än djurförsök. Kommissionen har föreslagit att djurtester av kosmetiska och hygieniska produkter ska förbjudas inom EU, men eftersom utvecklingen av alternativa metoder inte hunnit så långt att de kan erbjuda samma säkerhet för konsumenterna som de etablerade djurtesterna, har förbudet uppskjutits till . stöder kommissionens förslag och har arbetat med frågan under ordförandeskapet. har fyra rådsarbetsgruppsmöten behandlat frågan. I har vi över huvud taget ingen testning av kosmetiska och hygieniska produkter. Att förbjuda försäljning av produkter som testats i andra länder är inte möjligt av handelsskäl. Ett sådan förbud skulle med all sannolikhet uppfattas som ett handelshinder i strid med den fria rörligheten inom EU och i strid med WTO:s handelsavtal med avseende på övriga länder. Användningen av försöksdjur för att utveckla eller testa kosmetiska och hygieniska produkter är en fråga som väcker stort intresse hos många människor. Själv tycker jag att det är oerhört angeläget att krav ställs på utvecklandet av alternativa metoder.
frs · GO121483 · 2001-07-13 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:1483 om straffpåföljder för vanvård och djurplågeri har frågat mig vilka åtgärder jag avser vidta för att straffpåföljden för viss vanvård och visst djurplågeri skärps. Grym hantering av djur är oerhört upprörande. Dessutom är det enligt lag förbjudet att plåga djur, både inom EU och här i . Självfallet måste samhället tydligt markera att sådant inte tolereras och med lämpliga påföljder straffa de som gör sig skyldiga till vanvård och djurplågeri. Enligt dagens bestämmelser kan den som gjort sig skyldig till djurplågeri dömas enligt till böter eller fängelse i högst . För brott mot djurskyddslagen kan en person dömas till böter eller fängelse högst . Det som bl.a. föreslås i utredningen förbättrat djurskydd är att näringsförbud ska kunna utdömas när en djurhållare vanskött sina djur. tillämpas ett s.k. djurförbud som innebär att personen i fråga förbjuds att ha djur. För den som lever av sin djurhållning innebär detta i praktiken detsamma som ett näringsförbud. Jag håller i övrigt helt med om att djurskyddsbestämmelserna måste stärkas ytterligare. Utredningen förbättrat djurskydd SOU 2000:108 behandlas inom och planeras en översyn av djurskyddslagen. Då kommer naturligtvis även straffskalor och andra aspekter att ses över.
frs · GO121484 · 2001-07-13 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:1484 om djur inom nöjesindustrin har frågat mig vilka åtgärder jag avser vidta för att stärka skyddet för de djur som används inom nöjesindustrin. Jag har inte fått några signaler om att användningen av djur för offentlig förevisning skulle ha ökat, men jag tycker att frågan är viktig eftersom den vidrör en känslig del i djuretikdebatten. Syftet med djurskyddslagen är just att skydda djuren, vilket jag anser vara det viktigaste i sammanhanget. Djuren ska hållas och hanteras på ett bra sätt. I djurskyddsförordningen finns tydliga begränsningar för vilka djur som får föras omkring och användas för offentlig förevisning. Apor och rovdjur är exempel på djurslag som inte får användas. Däremot får tama hundar och katter användas. har därutöver utarbetat kompletterande bestämmelser beträffande djurhållningen t.ex. på cirkusar och i djurparker. Dessutom finns andra regler för djurhantering som avser slakt, transporter m.m. som självfallet alltid ska tillämpas. Lagstiftning kan med andra ord förhindra att djur som används i t.ex. TV- och filminspelningar plågas eller vanvårdas. Om djurskyddsbestämmelserna respekteras kan lagen däremot inte styra om djur används på ett sätt som kan upplevas stötande eller på annat sätt olämpligt. Det är viktigt att nöjesindustrin rannsakar sig själv och diskuterar varför djuren ska delta, i vilket syfte de gör det och om det verkligen är nödvändigt. Det är mycket viktigt att vi håller den djuretiska debatten vid liv och ständigt verkar för en bättre djurhållning. Jag förutsätter att nöjesindustrin i den del den berörs också är delaktig i den. Jag kommer självfallet även fortsättningsvis att följa utvecklingen också när det gäller djur inom nöjesindustrin och vid behov vidta nödvändiga åtgärder.
frs · GO121485 · 2001-07-13 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:1485 om behovet av årlig djuretikrevision har frågat mig vilka åtgärder jag avser vidta för upprättandet av en årlig djuretisk revision. Djuretik är ett stort och mycket komplicerat ämnesområde. Det handlar inte bara om etisk teori för konstruktion av följdriktiga resonemang. Det handlar lika mycket om biologisk kunskap för att etiken ska vara relevant och möjlig att tillämpa i praktiken utan att konsekvenserna uppfattas som oacceptabla. Att diskutera djuretik är att resonera kring och argumentera för eller emot olika ställningstaganden gällande människans förhållande till djuren. Debatten måste vara öppen för alla och eftersom vi lever i ett demokratiskt samhälle måste vi gemensamt komma fram till lösningar på djuretiska problem. Min uppfattning är att människan har en unik särställning och ett moraliskt ansvar som djur inte kan tillskrivas. Vi får använda djuren som en resurs för vårt nyttjande, men bara under vissa förutsättningar. Hänsyn till djuren bör självfallet tas så att deras hälsa och välbefinnande säkerställs. Vi ska dessutom behandla djuren med respekt, men att hantera djur på ett respektfullt sätt innebär inte att djur och människor ska behandlas lika. Det handlar om att ta det moraliska ansvaret på allvar och låta hänsynen utgå från kunskap om djurens egenart och särskilda behov. Inom EU har på olika sätt belyst frågan om människans förhållande till djuren. initierade bl.a. en diskussion om djuretik i jordbruksministerrådet . Syftet var att lyfta debatten om etiska aspekter på djurhållning och stimulera till en mer principiell diskussion om människans förhållande till djuren. Ett annat initiativ var konferensen and Animal Welfare 2001. Syftet var att skapa en dialog om djurskydd mellan personer som arbetar med djur och djurskydd på olika sätt. Förhoppningsvis bidrar engagemang till att djurskyddsdebatten i EU får ny näring och öppnas för fler infallsvinklar. Jag tycker att det är oerhört angeläget att arbetet för ett förbättrat djurskydd fortsätter oförtrutet. Däremot är det enligt min mening inte aktuellt att genomföra det som kallar en djuretisk revision. Det är viktigt att djuretikdebatten är fri och öppen för inlägg. Det blir därefter upp till oss politiker att peka ut lämplig riktning, genom t.ex. lagstiftning. En levande samhällsdebatt om stora viktiga frågor är oerhört betydelsefull och den har genom historien visat sig ha stor genomslagskraft. Låt oss även fortsättningsvis stimulera den djuretiska debatten!
frs · GO121486 · 2001-07-05 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:1486 om framväxten av en svensk solcellsmarknad har frågat finansministern om han avser att skapa utrymme i budgeten för investeringsstöd till solcellsutvecklingen. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på frågan. pekar på den framgångsrika forskningen på solcellsområdet vid , och på behovet av en hemmamarknad för att främja utvecklingen av inhemsk produktion. finns det dock inte någon produkt baserad på Ångströmslaboratoriets resultat som skulle kunna främjas av ett investeringsstöd. är också kostnaderna för att producera el med solceller mycket höga jämfört med det svenska elpriset. Ett fortsatt utvecklingsarbete är nödvändigt för att solcellstekniken ska kunna närma sig en situation där den blir kommersiellt konkurrenskraftig. Framtida utvärderingar, t.ex. av insatserna inom det energipolitiska programmet, kommer bl.a. att utgöra grund för en bedömning av hur introduktionen av solceller i eventuellt ska främjas . I övrigt hänvisar jag till mitt svar på fråga 2000/01:1442 om investeringsstöd till solceller.
frs · GO121487 · 2001-07-19 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:1487 om polisers lönesättning har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att komma till rätta med vad han kallar problematiken kring polisens löner. Regeringen gör nu den största satsningen på polisen som någon svensk regering någonsin gjort. Bara höjs polisens anslag med nästan . fram t.o.m. höjs polisens anslagsram med nästan utöver pris- och löneomräkningen. De stora tillskotten ska framför allt gå till att öka antalet poliser för att säkerställa närpolisreformen. kommer antalet poliser att öka. examinerades nämligen nära 400 poliser från i . öppnade en ny polisutbildning i . För att möjliggöra en kraftfullare ökning av antalet poliser öppnas en ny polisutbildning i . Sammantaget kommer omkring 750 polisstudenter att kunna antas . Fler specialister ska också anställas för att utveckla det kunskapsbaserade polisarbetet och höja kvaliteten i brottsutredningarna. Det är som fördelar resurserna inom polisväsendet. Fördelningen sker efter budgetdialoger mellan ledningen för och ledningen för varje polismyndighet. Jag kan därför inte uttala mig om fördelningen av resurser mellan olika polismyndigheter. Regeringen har delegerat arbetsgivaransvaret till myndigheterna. I det ingår att myndigheterna förhandlar med arbetstagarorganisationerna om löner. Jag kan som justitieminister därför inte vidta några åtgärder för att förändra löneskillnader mellan myndigheter inom polisen eller mellan polisen och andra myndigheter.
frs · GO121488 · 2001-07-25 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:1488 om myndighetsutövning för privatläkare har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta så att privatdriven sjukvård ges rätt till myndighetsutövning. Vid kommunala entreprenader inom hälso- och sjukvården är det inte tillåtet att överlämna uppgifter som innebär myndighetsutövning. uttalade i betänkandet 1999/2000:SoU13, Psykiatrisk tvångsvård och rättspsykiatrisk vård, att det är av största vikt att utreda frågan om vilka befogenheter enligt lagen om psykiatrisk tvångsvård (LPT) och lagen om rättspsykiatrisk vård (LRV) som bör tillkomma de läkare som till följd av entreprenadavtal utför tjänster åt ett landsting utan att vara anställda av . Regeringen har, med anledning av socialutskottets betänkande, tillsatt en intern utredning som primärt ska titta på frågor om myndighetsutövning inom psykiatrivården men även inom sjukvården i övrigt. I utredningen kommer bl.a. innebörden av begreppet läkare i allmän tjänst att analyseras och vilka anställnings-/uppdragsförhållanden som kan anses vara innefattade i begreppet. En kartläggning kommer att göras av områden inom hälso- och sjukvården där läkare ägnar sig åt myndighetsutövning och där skillnader finns mellan offentliga vårdgivares och privata vårdgivares befogenheter. Argument för och emot att överlämna uppgifter som innebär myndighetsutövning till privata vårdgivare som har entreprenadavtal med landstingen, kommer också att lämnas. Utredningsarbetet beräknas att påbörjas .
frs · GO121489 · 2001-07-17 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:1489 om åtgärder för mobbningsfri skolskjuts har frågat vilka åtgärder jag avser att vidta för att möjliggöra för skolan att vidta de åtgärder som krävs för att barn ska slippa bli trakasserade i skolbussen på väg till skolan. Det är riktigt som frågeställaren skriver att hemkommunen enligt skollagen har skyldighet att se till att eleverna i får skolskjuts om de behöver detta med hänsyn till färdvägens längd, trafikförhållanden och funktionshinder eller annan särskild omständighet. Att en elev blir utsatt för kränkande behandling är aldrig acceptabelt. Rektor har ett särskilt ansvar för att upprätta, genomföra, följa upp och utvärdera skolans handlingsprogram mot kränkande behandling. Skolan och kommunen har också ett ansvar för vad som händer under skolskjutsen även när den är upphandlad av en entreprenör. När någon på skolan får kännedom om att mobbning förekommer under skolskjutsen måste skolan aktivera sitt handlingsprogram på samma sätt som om mobbningen hade hänt i skollokalerna. Detsamma gäller rutinerna för upprättande och uppföljning av åtgärdsprogram, både för den som mobbar och den som blir mobbad. Kommunerna upphandlar oftast skolskjutsar av en entreprenör. Entreprenörerna ska i första hand se till att bussen framförs tryggt och säkert men bör ha kontakt med skolan för att t.ex. informera om det förekommer ordningsproblem eller mobbning under färden. Ingenting hindrar kommunen att i avtalet med entreprenören ange hur situationer som innehåller inslag av kränkande behandling under bussresan ska hanteras. I frågan diskuteras möjligheten att t.ex. frånta elever som mobbar rätten till skolskjuts. Jag kan då först konstatera att detta inte är möjligt enligt nuvarande lagstiftning. Enligt min mening bör inte heller lagstiftningen ändras på den punkten. Skolans skyldighet att agera vid mobbning gäller ju som nämnts även om mobbningen inträffar i samband med skolskjuts. Och jag utgår från att skolorna i samarbete med skolskjutsentreprenörerna och med elevernas föräldrar kan finns praktiska lösningar som kan förebygga och åtgärda sådana problem. Jag vill även avslutningsvis nämna att en kampanj mot mobbning, "tillsammans", kommer att pågå . Huvuduppgiften är att synliggöra de möjligheter som finns att förhindra mobbning och att samordna de insatser som redan görs från olika håll. Projektet "tillsammans" ska hjälpa skolvärlden att hitta det stöd som den behöver för ett aktivt arbete mot mobbning. Alla goda krafter @ organisationer, föreningar, förbund, enskilda personer, forskare, författare och skolor @ är välkomna att delta i "tillsammans".
frs · GO121490 · 2001-07-19 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:1490 om hyra vid högskolor har frågat mig om jag är beredd att verka för ett förtydligande av reglerna kring den s.k. studentpengen, så att medlen används för att täcka de fulla kostnaderna också vid utlokaliserade utbildningar. Ersättningen till högskolor och universitet för grundutbildning som fördelas via anslagen i statsbudgeten beräknas utifrån olika ersättningsbelopp beroende på vilket utbildningsområde som avses. Framför allt för de mindre högskolorna utgör de statliga grundutbildningsanslagen den utan jämförelse största delen av myndighetens intäkter. Därav följer att ersättningen ska täcka verksamhetens kostnader, som främst består av personal-, lokal- och driftskostnader. Viktigare frågor angående myndighetens interna resursfördelning beslutas av lärosätets styrelse enligt bestämmelser i högskoleförordningen (1993:100). Regeringen styr således inte verksamheten genom att ange hur stor del av ersättningsbeloppen som ska användas till olika sorters kostnader. Högskolans ledning beslutar om lokaliseringen av utbildningen. Vid utlokalisering av högskoleutbildning, som i exempelvis det nu aktuella fallet där har erbjudit att vara med och starta en utbildning, blir det naturligtvis förhandlingar mellan den och berörda aktörer om hyressättningen av lokaler, inköp o.d. Sammantaget menar jag att regeringens styrsystem i detta avseende är tydligt och fungerar väl.
frs · GO121491 · 2001-07-13 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:1491 om plan för autonomi i har frågat mig på vilket sätt jag avser arbeta i EU och FN för en för det västsahariska folket bättre lösning än den nu framlagda planen. stöd för FN:s roll i kvarstår. Detsamma gäller även det västsahariska folkets rätt till självbestämmande vilken väg mot en lösning man än väljer. antog enhälligt resolution om och förlängde därmed mandat till . I resolutionstexten uppmuntras parterna att diskutera det utkast till ramavtal som generalsekreterarens personliga sändebud, , lagt fram samt eventuella förändringar av ramavtalet eller andra eventuella förslag till en politisk lösning i syfte att nå en för parterna godtagbar överenskommelse. poängterar särskilt att parterna genom att gå in i dessa diskussioner inte föregriper sina slutpositioner. Det bör också noteras att som ramavtalet diskuteras ska även Polisarios förslag för att komma till rätta med de problem som förhindrar genomförandet av fredsplanen beaktas. och EU välkomnar resolutionen och den fortsatta processen i FN. Det är nu upp till parterna att med hjälp av det personliga sändebudet finna konkreta lösningar och att komma fram till en överenskommelse som är acceptabel för alla. och EU önskar att konflikten i ska få en fredlig och demokratisk lösning och alla vägar måste därför prövas. är det av största vikt att processen och dialogen fortsätter.
frs · GO121492 · 2001-07-26 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:1492 om stoppdatum för analoga TV-sändningar har frågat mig om jag avser att föreslå att avstängningen av de analoga sändningarna påbörjas . Inledningsvis vill jag påpeka att varken riksdag eller regering har angivit något datum för nedsläckning av de analoga sändningarna. Av beslut om en radio och TV i allmänhetens tjänst 2002@2005 (prop. 2000/01:94, bet. 2000/01:KrU8, rskr. 2000/01:268) framgår att det ännu är för tidigt att säga hur lång övergångsperioden från analoga till digitala marksändningar ska vara. av marksänd digital TV (dir. 1997:134) har i uppdrag att följa och utvärdera de markbundna digitala TV-sändningarna. Den parlamentariska kommittén har också i uppdrag att medverka vid urvalet av programföretag för de digitala sändningarna genom att yttra sig till Radio- och över tillståndsansökningar. Kommittén ska vidare följa verksamheten med digital marksänd TV och fortlöpande rapportera sina iakttagelser till regeringen. Kommitténs slutrapport väntas . är jag inte beredd att ta ställning till när en övergång till enbart digital sändningsteknik ska ske eller hur detta ska gå till.
frs · GO121493 · 2001-07-11 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:1493 om integrationen i har frågat mig om jag avser att ta initiativ till träffar med näringslivsföreträdare i inför ett möte för att kartlägga hinder för pendlare i . Det är riktigt att ett möte planeras att hållas i mellan tjänstemän i i och skatteministeriet i . Två frågor finns på dagordningen. Dels ska de offenligfinansiella effekterna och effekterna för enskilda skattskyldiga av den nuvarande gränsgångarordningen i det nordiska dubbelbeskattningsavtalet diskuteras, dels ska frågor om uttag av svenska socialavgifter i fall då arbete utförs i båda länderna diskuteras. Den sistnämnda frågan behandlas även av svenska tillämpande myndigheter och socialministeriet i . Mötet kommer att vara ett arbetsmöte och diskussionerna kommer i huvudsak att vara tekniska till sin natur. Några regelrätta förhandlingar kommer inte att äga rum. Mötet kommer att behandla två för båda parter väl kända frågeställningar. Jag har inga planer på att just inför mötet ta några särskilda externa kontakter. I den fortsatta processen kan detta däremot bli aktuellt.
frs · GO121494 · 2001-07-19 00:00:00 — Svar på frågorna 2000/01:1465 om konsekvenserna av Göteborgsmötet samt 1494 och 1509 om polisens resurser har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att säkerställa bohuslänningars och gästande turisters trygghet . har frågat vilka åtgärder jag avser att vidta för att stärka polisens personella resurser. har frågat vilka åtgärder jag avser vidta för att stärka polisens personella resurser i . Jag besvarar frågorna i ett sammanhang. Inledningsvis vill jag klargöra att jag inte delar den negativa bild av det svenska samhället som framträder i bakgrundsteckningen i fråga. Det är inte så att antalet brott ständigt ökar. Brottsutvecklingen varierar mellan olika brottskategorier. Nivån är dessutom svår att bedöma eftersom vi i många fall bara har säkra uppgifter om den anmälda brottsligheten, inte den faktiska. Regeringen gör nu den största ekonomiska satsningen på polisen . Antalet poliser ökar. avslutade nästan 400 polisstuderande sin utbildning vid i . Totalt utexamineras ca 575 nya poliser. En ny polisutbildning har startat i och kommer ytterligare en att starta i . har bedömt att antalet poliser kan öka med nära 900 . Det kommer att ge fler poliser och större resurser för brottsbekämpning. Frågorna från och gäller specifikt polisresurserna i västra och polisresurserna i . Jag kan inte uttala mig om fördelningen av resurser mellan olika polismyndigheter. Det är inte regeringen, utan som fördelar resurserna inom polisväsendet. Fördelningen sker efter budgetdialoger mellan ledningen för och ledningen för varje polismyndighet. Det är sedan polismyndigheterna som ska se till att den befintliga personalresursen fördelas på bästa sätt efter vad verksamheten kräver.
frs · GO121495 · 2001-07-17 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:1495 om svampangrepp på skog har frågat näringsministern om vilka åtgärder han avser att vidta för att begränsa de negativa effekterna för framförallt de små skogsägarna av de konstaterade svampangreppen på skog. Ärendefördelningen i regeringen är sådan att det är jag som ska besvara frågan. lämnade följande svar på samma fråga som då hade ställts av . De skador som det hänvisas till i frågan har drabbat tallskog av olika ålder i stora områden i södra och . Skadorna varierar i omfattning och det går inte att generellt bedöma effekterna av dem. Det finns dock möjlighet för varje skogsägare att från både och få information om skadeutvecklingen och råd om hur man ska agera. Tidskriften som Stogsstyrelsen producerar och sänder ut i 270 000 exemplar innehåller närmare uppgifter om detta. Om jag uppfattar frågan rätt så anser bl.a. att skogsägarna ska kunna få statliga bidrag till återväxtåtgärder på skadade områden. Vad gäller statsbidrag till skogsbruket vill jag erinra om att merparten av dessa inklusive bidragen vid omfattande insektsskador på skog avskaffades genom skogspolitiska beslut (prop. 1992/93:226, bet. 1992/93:JoU15, rskr. 1992/93:352). Beslutet var ett led i den ökade friheten för företagande som genomfördes genom minskade regleringar sänkta skatter och slopade avgifter. beslut följs regelbundet upp. I samband avvisade förslag om införande av en form av ekonomiskt stöd vid omfattande skador på skog (bet. 1998/99:MJU3, rskr. 1998/99:32). Nästa uppföljning kommer att redovisas för . Någon utvidgning av det statliga ekonomiska stödet till skogsbruket planeras emellertid inte. I sammanhanget vill jag erinra om den möjlighet som finns för skogsägarna att teckna skogsförsäkring som delvis kan omfatta sådana skador som vi nu ser.