ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
frs · GO12925 · 2001-04-05 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:925 om FN:s konvention om barnets rättigheter har frågat mig vad jag avser att göra för att förmå EU att påverka att underteckna och börja tillämpa FN:s konvention om barnets rättigheter. har ratificerats av 191 länder. Endast två länder, och , har ställt sig utanför denna krets. Däremot har undertecknat konventionen vilket gjordes 1995. Undertecknandet är ett principiellt godkännande av innehållet i konventionen, men är inte formellt bindande. I internationella sammanhang, men också bilateralt, har EU framfört vikten av att tar nästa steg och också ratificerar konventionen. Dödsstraffet, och EU:s starka kritik mot dess tillämpning i , är en fråga som ständigt kommer upp på dagordningen i dialogen mellan och . och EU:s mål är ett totalt avskaffande av dödsstraffet. Vad gäller har vi vid allmänna uppvaktningar, men också i ett stort antal enskilda fall, kritiserat det faktum att psykiskt funktionshindrade och personer som var då brottet begicks döms till döden. Att döma till döden och avrätta personer som var då brottet begicks strider inte bara mot utan också mot en rad andra internationella överenskommelser, bl.a. artikel 6 i FN:s konvention om medborgerliga och politiska rättigheter. har ratificerat denna konvention, men reserverat sig mot just denna artikel. och flera EU-länder har uppmanat att dra tillbaka sin reservation eftersom den strider mot andemeningen i konventionen. för mänskliga rättigheter, som har i uppdrag att övervaka tillämpningen av konventionen, har också kritiserat reservation. FN:s kommission för mänskliga rättigheter sammanträder i vår i . höll jag ett tal där jag bl.a. tog upp att dödsstraff under inga omständigheter får utdömas mot personer som är psykiskt funktionshindrade eller som var då brottet begicks. Vid kommissionens möte lägger EU även fram ett resolutionsförslag om barnets rättigheter. I denna resolution uppmanas de länder som ännu ej har ratificerat FN:s konvention om barnets rättigheter att göra det. Resolutionen uppmanar också alla stater att inte döma personer till döden eller till livstids fängelse.
frs · GO12926 · 2001-04-05 00:00:00 — Svar på frågorna 2000/01:926 om behandling av judar och 947 om antisemitism i och har, efter att ha hört inslag i medierna om att antisemitismen skulle öka i respektive att judiska medborgare i skulle ha Davidsstjärnan i sina pass, frågat mig vad jag avser göra för att påverka att upphöra med sin diskriminering av judar. Inledningsvis vill jag nämna att reportaget i ger en missvisande bild. Davidsstjärnan förekommer inte i lettiska pass. Det som förekommer är s.k. nationalitetsbeteckningar angivna för varje medborgare, det kan vara lett, ryss, vitryss eller est för att ta några exempel. Även beteckningen hebré (eller hebrejs på lettiska) används. De s.k. nationalitetsbeteckningarna är ett arv från den ryska tsartiden och sovjettiden. har alltså inte, som reportaget argumenterar, infört beteckningen jude eller, vilket är det ord som används, hebré i passen. Självklart är det dock otidsenligt och olämpligt med obligatoriska s.k. nationalitetsbeteckningar i pass, vilka dessutom används som inrikes identitetshandlingar. Användningen saknar motsvarighet i internationell praxis och har påpekat för att man bör harmonisera utformningen av passhandlingar med vad som är praxis i övriga . och avskaffade sina s.k. nationalitetsbeteckningar . förbereder nu ett regeringsbeslut som syftar till att s.k. nationalitetsbeteckningar ska tas bort i pass tryckta efter . Då pass i också används för inrikes bruk, planerar man att införa nya identitetshandlingar ämnade endast för detta, i vilka s.k. nationalitetsbeteckningar ska vara frivilliga. Detta är samma lösning som man valt i och som är i linje med vad föreslagit. Det verkar inte finnas en allmän ökning av antisemitism i . Dock finns av allt att döma antisemitism i landet på liknande sätt som i många andra länder i . Den lettiska regeringen arbetar dock för att bekämpa denna. Som exempel på insatser mot antisemitism kan nämnas att presidenten tillsatte en särskild historikerkommission vilken har som en av sina huvuduppgifter att utreda frågan om förintelsen av judar i under . Vidare har den av statsminister initierade Task force-gruppen, Task Force on International Co-operation on the Holocaust @ Education, Remembrance and Research, påbörjat samarbetsprojekt med bl.a. . översattes, på initiativ av president, den svenska skriften ... om detta må ni berätta till lettiska. Letterna var också mycket engagerade i och i dess uppföljningskonferens i .
frs · GO12927 · 2001-04-05 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:927 om stening till döds har frågat mig vilka åtgärder jag är beredd att vidta internationellt och gentemot regimen i för att få slut på steningen av kvinnor. I likhet med har jag fått information om att denna barbariska bestraffningsform fortfarande tillämpas i . Hur ofta den tillämpas har jag dock inga säkra uppgifter om. Vi känner till fyra fall och eventuellt två fall . De fall som tar upp har jag inte kunnat få full klarhet om. Mörkertalet kan vara stort eftersom det inte kan uteslutas att straffet fortfarande tillämpas mer frekvent t.ex. ute på landsbygden. Det bör tilläggas att även män kan dömas till stening. Jag delar till fullo avsky över att stening, detta inhumana fysiska straff, fortfarande tillämpas i . fördömer starkt denna form av straff. Som bekant följer liksom övriga EU noga den politiska utvecklingen i . I FN har i olika sammanhang kritiserat för brott mot de mänskliga rättigheterna. FN:s kommission för de mänskliga rättigheterna antog en av EU initierad resolution om situationen för de mänskliga rättigheterna i . I resolutionen uttrycks oro över de MR-kränkningar som fortsätter att förekomma i landet, dvs. tortyr och diskriminering av kvinnor och religiösa minoriteter. Resolutionen uppmanar att vidtaga alla nödvändiga åtgärder för att upphöra med stening till döds och andra grymma, inhumana och nedvärderande straff. I generalförsamlingens tredje utskott antogs en annan av EU initierad resolution om situationen för de mänskliga rättigheterna i . Även denna resolution uttrycker oro över bl.a. summariska avrättningar, tortyr och diskriminering av kvinnor. tog regeringen i bilaterala samtal med iranska företrädare upp respekten för de mänskliga rättigheterna i inklusive diskriminerande behandling av kvinnor. Vad gäller stening vill jag tillägga att det finns en inhemsk opinion i mot detta straff. Den kommer även fortsättningsvis att på alla sätt verka för att dödsstraffet avskaffas, och mot användandet av grymma, inhumana och nedvärderande straff.
frs · GO12947 · 2001-04-05 00:00:00 — Svar på frågorna 2000/01:926 om behandling av judar och 947 om antisemitism i och har, efter att ha hört inslag i medierna om att antisemitismen skulle öka i respektive att judiska medborgare i skulle ha Davidsstjärnan i sina pass, frågat mig vad jag avser göra för att påverka att upphöra med sin diskriminering av judar. Inledningsvis vill jag nämna att reportaget i ger en missvisande bild. Davidsstjärnan förekommer inte i lettiska pass. Det som förekommer är s.k. nationalitetsbeteckningar angivna för varje medborgare, det kan vara lett, ryss, vitryss eller est för att ta några exempel. Även beteckningen hebré (eller hebrejs på lettiska) används. De s.k. nationalitetsbeteckningarna är ett arv från den ryska tsartiden och sovjettiden. har alltså inte, som reportaget argumenterar, infört beteckningen jude eller, vilket är det ord som används, hebré i passen. Självklart är det dock otidsenligt och olämpligt med obligatoriska s.k. nationalitetsbeteckningar i pass, vilka dessutom används som inrikes identitetshandlingar. Användningen saknar motsvarighet i internationell praxis och har påpekat för att man bör harmonisera utformningen av passhandlingar med vad som är praxis i övriga . och avskaffade sina s.k. nationalitetsbeteckningar . förbereder nu ett regeringsbeslut som syftar till att s.k. nationalitetsbeteckningar ska tas bort i pass tryckta efter . Då pass i också används för inrikes bruk, planerar man att införa nya identitetshandlingar ämnade endast för detta, i vilka s.k. nationalitetsbeteckningar ska vara frivilliga. Detta är samma lösning som man valt i och som är i linje med vad föreslagit. Det verkar inte finnas en allmän ökning av antisemitism i . Dock finns av allt att döma antisemitism i landet på liknande sätt som i många andra länder i . Den lettiska regeringen arbetar dock för att bekämpa denna. Som exempel på insatser mot antisemitism kan nämnas att presidenten tillsatte en särskild historikerkommission vilken har som en av sina huvuduppgifter att utreda frågan om förintelsen av judar i under . Vidare har den av statsminister initierade Task force-gruppen, Task Force on International Co-operation on the Holocaust @ Education, Remembrance and Research, påbörjat samarbetsprojekt med bl.a. . översattes, på initiativ av president, den svenska skriften ... om detta må ni berätta till lettiska. Letterna var också mycket engagerade i och i dess uppföljningskonferens i .
frs · GO12948 · 2001-04-05 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:948 om förföljelse av kristna i Skånberg har frågat mig vad jag avser göra för att visa att tar avstånd från förföljelsen och tortyren av kristna och andra religiösa grupper i . Jag instämmer i den oro som frågeställaren uttrycker över utvecklingen i , där religiösa aktiviteter utsätts för starka myndighetsingrepp. I synnerhet gäller det troende inom den underjordiska, påvetrogna, katolska rörelsen och de protestantiska s.k. huskyrkorna, som vägrar underkasta sig myndigheternas kontroll och påbud. Sedan en kampanj inleddes mot "illegal religiös aktivitet" har många gripanden ägt rum, enligt utomstående MR-grupper, och tortyr uppges även ha förekommit. har bilateralt och inom EU på olika sätt verkat för att uppmärksamma den bristande religionsfriheten i och kränkningarna av olika religiösa gruppers rättigheter att fritt utöva sin religion och sin tro. Inom EU:s dialog med om mänskliga rättigheter framför vi vår oro över behandlingen av kristna och andra grupper och uppmanar att leva upp till sina åtaganden om att garantera religionsfrihet. Detta bör verka för bl.a. genom att öka samarbetet och kontakterna med FN:s arbetsgrupper och specialrapportörer om mänskliga rättigheter. Under det senaste mötet i förklarade att man var villig att ta emot ett besök av FN:s specialrapportör om religiös tolerans, vilket bör ses som ett positivt steg. Vi kommer givetvis att följa upp denna utfästelse från sida som ett led i våra ansträngningar. EU:s utrikesministrar har klargjort sin syn på bristerna i i fråga om de mänskliga rättigheterna. Det skedde och . I slutsatserna från bägge dessa möten uppmanas ledning att vidta en rad åtgärder för att förbättra situationen och stärka skyddet för yttrande-, förenings-, församlings- och trosfriheten i landet. Genom att ständigt föra upp dessa frågor på den internationella dagordningen, t.ex. i anföranden i FN:s kommission för de mänskliga rättigheterna som sammanträder , vill vi förmå den kinesiska ledningen att samarbeta mer med FN för att förbättra situationen i landet. I takt med växande betydelse i det internationella umgänget kommer också frågan om de mänskliga rättigheterna att uppmärksammas alltmer, såväl i våra bilaterala relationer med som i EU:s växande kontakter. Kraven på att ska ta itu med missförhållanden och upphöra med sina repressiva åtgärder tilltar från det internationella samfundets sida.
frs · GO12956 · 2001-04-04 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:956 om gränssamarbete har frågat handelsministern vad han avser att vidta för åtgärder för att ska godta de svenska reglerna för elbehörighet i avvaktan på EU-regler inom området. Frågan har ställts mot bakgrund av att det i finns många företagare som arbetar gränsöverskridande och ibland kan få problem då norska och svenska regler inte är harmoniserade. I frågan omnämns särskilt ett konkret fall med en företagare i vars ansökan om norsk behörighet inte tillstyrkts. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det ankommer på mig att besvara frågan. Ömsesidigt erkännande av behörighetsbevis för bl.a. elinstallatörer regleras genom ett s.k. övergångsdirektiv från (direktiv /427/EEG). Genom sin anslutning till EES omfattas även av detta direktiv. Enligt nämnda direktiv kan en medborgare från en medlemsstat inom gemenskapen kvalificera sig för elinstallatörsverksamhet i en annan medlemsstat där verksamheten är reglerad genom att förete bevis om att den sökande i en annan medlemsstat bedrivit elinstallatörsverksamhet inom ramen för en viss befattning. En kvalifikationsgrund i direktivet är att verksamheten bedrivits som egenföretagare eller företagsledare. En annan kvalifikationsgrund är utövande av yrket i självständig ställning eller som företagsledare samt att den sökande kan styrka att han förvärvat utbildning för verksamheten i fråga. Det finns ytterligare ett antal alternativa kvalifikationsgrunder. Om den sökande bedömer att prövningen av hans ansökan inte skett i enlighet med direktivet kan denne överklaga beslutet i enlighet med värdlandets överklagandeordning. I sista hand kan en medlemsstats beslut prövas av den europeiska kommissionen. träder ett nytt direktiv (1999/42/EEG) i kraft som ersätter bl.a. ovan nämnda direktiv. I detta direktiv @ allmänt kallat det tredje generella direktivet @ fastställs att ifall det i en medlemsstat ställs krav på vissa kvalifikationer för att få utöva ett visst yrke så ska värdlandet för sökande från annan medlemsstat i första hand granska den sökandes yrkeskvalifikationer enligt examens-, utbildnings- och andra behörighetsbevis. Om jämförelsen visar att de kunskaper som den sökande förvärvat i en annan medlemsstat svarar mot de krav som ställs i värdlandet, får den sistnämnda medlemsstaten inte förvägra den sökande rätten att utöva den aktuella verksamheten. Genom detta nya direktiv kommer möjligheten för svenska elektriker att arbeta i att underlättas ytterligare. Slutligen kan nämnas att det inom finns ett informationsutbyte i dessa frågor på myndighetsnivå i syfte att uppnå en enhetlig tillämpning av gällande direktiv i de olika nordiska länderna. Med hänvisning till vad jag redovisat finner jag ingen anledning att vidta några åtgärder.
frs · GO12957 · 2001-04-03 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:957 om arbetskraftens ökade rörlighet i har frågat statsrådet vad regeringen avser göra för att möjliggöra för att de som bor i , även omfattande de med utomeuropeiskt medborgarskap och uppehållstillstånd i , ska kunna arbeta både i och . Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska besvara frågan. Den fria rörligheten för arbetstagare inom EU gör det möjligt för medborgare i unionen att arbeta och söka arbete i alla EU:s medlemsstater. Däremot tillkommer samma rätt inte tredjelandsmedborgare, dvs. personer bosatta i en medlemsstat men med medborgarskap i ett land utanför EU. I slutsatserna från Europeiska rådets möte i anges att EU måste säkerställa en rättvis behandling av medborgare i tredje land som lagligen vistas på medlemsstaternas territorium och att en mer kraftfull integrationspolitik bör syfta till att ge dem rättigheter och skyldigheter som är jämförbara med EU-medborgarnas. Den senaste tidens konjunktursituation och den förväntade demografiska utvecklingen har medfört att frågan om arbetskraftsinvandring och krav på rörlighet för tredjelandsmedborgare förts fram. Jag kan upplysa om att Europeiska kommissionen kommer med ett förslag till direktiv om rättsställningen för tredjelandsmedborgare som är stadigvarande bosatta i en medlemsstat. Förslaget utgör ytterligare ett inslag i arbetet med att harmonisera migrationspolitiken. Kommissionen föreslår bl.a. att tredjelandsmedborgare efter en viss tids bosättning i en medlemsstat ska ha möjlighet att ta arbete i en annan medlemsstat. Jag har tidigare i olika sammanhang uttryckt uppfattningen att öppenheten mot kandidatländerna och tredjelandsmedborgares rörlighet är frågor som bör ges prioritet när behovet av arbetskraftsinvandring diskuteras. Jag kommer därför med stort intresse att ta del av kommissionens förslag och ser fram emot behandlingen i ministerrådet. Jag vill dock framhålla att min grundläggande inställning är att fri rörlighet inom EU bör gälla fullt ut även för tredjelandsmedborgare som är stadigvarande bosatta inom någon av EU:s medlemsstater.
frs · GO12968 · 2001-04-04 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:968 om skjutfält har frågat mig om jag avser vidta åtgärder så att inriktningen också fortsättningsvis ska vara att skjutfält bibehålls och utvecklas. Försvarsmakten gjorde en intern utredning om möjligt utnyttjande av skjutfält som presenterades . Inom Försvarsmakten har sedan frågan om den långsiktiga utvecklingen av skjutfältet fortsatt beretts. Försvarsmakten har genomfört en översyn av servicenivåerna vid övnings- och skjutfälten. Jag kan konstatera att Försvarsmaktens översyn resulterat i ett beslut av myndigheten om att skjutfält fortsatt ska ha högsta möjliga servicenivå. Något nytt beslut att förändra den inriktningen har Försvarsmakten inte fattat. Däremot pågår ett arbete inom Högkvarteret för att skapa en ändamålsenlig inriktning avseende vakthållningen på samtliga övnings- och skjutfält. Eftersom detta skjutfält är ett av landets bästa utgår jag från att Försvarsmakten kommer att bedriva verksamheten så att fältet utnyttjas på ett för Försvarsmakten sammantaget effektivt och rationellt sätt.
frs · GO12969 · 2001-04-04 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:969 om helikopterenheten på har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta så att ett helikopterförband på kan utvecklas för räddningsverksamhet och sjöoperativ samverkan i enlighet med beslut . ställde ungefär samma fråga (fråga 1999/2000:846). I sammanfattning svarade jag enligt följande. 1999/2000:30 redovisade regeringen förslag till en förändrad grundorganisation för Försvarsmakten. För sjöstridskrafterna ansåg regeringen att det borde finnas två likvärdiga baser @ /och @ och därtill möjlighet till tillfällig basering i . När det gällde helikopterverksamheten föreslog regeringen att helikopterbataljonerna i och skulle läggas ned och att bataljonerna i /och Malmen/skulle bibehållas. Bataljonen i /skulle ha sjöoperativ inriktning och bataljonen i Malmen/markoperativ inriktning. Därutöver skulle det finnas en mindre enhet med markoperativ inriktning i . Regeringen ansåg vidare att verksamhetsdelen vid inom dåvarande helikopterbataljonen i skulle kvarstå . Regeringen framhöll vidare i propositionen att en yttäckande beredskap kommer att finnas för att svara mot Försvarsmaktens behov av flygräddning. Likaså kommer, fortsatte regeringen i propositionen, beredskap att finnas för olika typer av räddningsuppdrag. Även kommer därför helikopterresurser att vara utbaserade på skilda orter, t.ex. i . delade i sitt betänkande regeringens bedömning i fråga om basering av sjöstridskrafterna (bet. 1999/2000:FöU2). I fråga om helikopterverksamheten ansåg utskottet att omsättningen av gamla helikoptrar och anskaffningen av nya inte innebär att tidpunkten 2003 nu behöver preciseras som en bortre gräns vad avser helikoptrar för Försvarsmaktens eget behov på . Detta bör, anförde utskottet i sitt betänkande, som sin mening ge regeringen till känna. Härutöver underströk utskottet i sitt betänkande vikten av att beredskap också kommer att finnas för att svara mot helikopterberedskap för olika typer av räddningsuppdrag. Utskottet ville i sammanhanget peka på att helikopterresurser därför behöver vara baserade på olika platser i landet för att täcka detta behov, t.ex. i och . beslutade i enlighet med förslag (rskr. 1999/2000:168). Genom en ändring av regleringsbrevet för Försvarsmakten beslutade regeringen att 2003 inte ska vara en bortre gräns vad avser helikoptrar för Försvarsmaktens eget behov vid , . Jag har ingen annan uppfattning än den jag gav uttryck för i mitt svar till eller som framgår av ovan angivna beslut. Försvarsmakten har inget ansvar för räddningstjänst enligt räddningstjänstlagen (1986:1102). Däremot kan Försvarsmakten inom ramen för sitt verksamhetsområde Stöd till samhället stödja andra myndigheter i deras verksamhetsutövning. Stöd lämnas således till bl.a. räddningstjänsten, polisen och sjukvården. Avslutningsvis vill jag peka på att Försvarsmakten inom ramen för avtalet mellan Försvarsmakten och om helikopterberedskap för sjöräddning håller helikopter på , . besvarar jag även en annan fråga av , fråga 2000/01:975 om ubåtsjaktförmåga. I det svaret tar jag upp frågor om förutsättningarna för ubåtsjakt och annan sjöoperativ samverkan.
frs · GO12970 · 2001-04-04 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:970 om rekryteringen till högskolan har frågat mig vilka åtgärder jag avser vidta för att rekryteringen till på ett bättre sätt återspeglar hur samhället ser ut. Det är riktigt att polisen ännu inte korrekt speglar samhället eftersom andelen kvinnor och personer med olika etnisk bakgrund är mindre inom poliskåren än inom samhället i övrigt. Inom polisen vidtas åtgärder och en positiv utveckling sker, men det går inte så fort som jag skulle önska. Jag delar helt uppfattning att sammansättningen av poliskår måste återspegla samhället. Medborgarnas förtroende är nödvändigt för att polisen ska kunna fullgöra sina uppgifter. Det är viktigt att olika gruppers kunskaper och erfarenheter kan tillföras polisen och användas i yrkesutövningen. En sammansättning av poliser med olika ålder, kön, bakgrund och erfarenhet är också en av förutsättningarna för en modern arbetsplats, med nytänkande och öppenhet för olika idéer och lösningar. Det är också en förutsättning för att polisyrket ska vara attraktivt även i fortsättningen. I en demokratisk rättsstat har polisen en nyckelroll för att värna medborgarnas trygghet. Polisen ska upprätthålla allmän ordning och säkerhet och lämna allmänheten skydd och annan hjälp. De höga krav som ställs på polisyrket måste självklart prägla rekryteringen av studenter till , för vilken ansvarar. Regeringen betonar i budgetpropositionen för betydelsen av att polisväsendets ansträngningar att skapa en jämnare könsfördelning vidmakthålls och att polisen fortsätter arbetet för att främja den etniska och kulturella mångfalden inom polisväsendet. Av planeringsförutsättningar för år 2001@2003 framgår att varje polismyndighet ska upprätta en jämställdhetsplan och en handlingsplan för etnisk och kulturell mångfald. I polisens årsredovisning för anges att av dem som påbörjat grundutbildningen, var andelen kvinnor och andelen med invandrarbakgrund . Enligt bör de andelarna öka. vidtar åtgärder för att ytterligare höja intresset för utbildningen, med syfte att få fler kvinnor och personer med olika etniskt ursprung att söka sig till polisutbildningen. Styrelsen producerar och sprider t.ex. informationsmaterial om utbildningen, främst via de lokala polismyndigheterna. Som exempel kan nämnas en videofilm som kan användas t.ex. vid mässor eller i skolor, en broschyr som har producerats och som ska finnas lätt tillgänglig för allmänheten på polismyndigheterna samt annonsering i invandrarföreningars tidningar. Styrelsen informerar också kontinuerligt de rekryteringsansvariga på de lokala polismyndigheterna om de här frågorna, exempelvis vid personalchefsmöten. Polisutbildning finns nu även vid och även vid . Bedömningen är att det kommer att innebära en ökad och bredare rekrytering av blivande poliser som representerar samhället utanför storstadsregionerna. Det ökar också möjligheterna för kvinnliga sökande som redan har sina familjeband där. För att behålla kvinnorna och fullt ut utnyttja deras potential @ bl.a. som ledare @ är det naturligtvis också viktigt att jämställdhetsarbetet i hela organisationen fortsätter. Regeringen kommer att noga följa den fortsatta utvecklingen.