ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
frs · GP12408 · 2001-12-20 00:00:00 — Svar på frågorna 2001/02:406 och 408 om irakiska flyktingar i har frågat mig om jag tänker ta några initiativ för att förmå FN att ge irakiska flyktingar som vistas i flyktingstatus. har frågat mig vilka åtgärder jag är beredd att vidta för att avvärja en flyktingkatastrof i . Den irakiska flyktinggruppens storlek uppskattas till 170 000@200 000 människor. Det finns även 1,6 miljoner registrerade palestinska flyktingar i , vars totala befolkning är ca 5 miljoner människor. Det är uppenbart att många irakier i lever under svåra ekonomiska och sociala förhållanden. Enligt de flesta bedömare i landet så ökar såväl brottslighet som prostitution i denna grupp. Det är också riktigt att människor i denna grupp lätt kan bli offer för samvetslösa människosmugglare. Att tala om en flyktingkatastrof i detta sammanhang @ i samma bemärkelse som vi sett i Kosovo, och delar av @ är dock missvisande. har inte skrivit års flyktingkonvention, men ingick 1997 ett avtal med UNHCR, i vilket bl.a. principen om non-refoulement erkänns, dvs. en garanti för att inte skicka tillbaka flyktingar till länder där de riskerar förföljelse. Avtalet ger möjlighet till ett temporärt tillstånd för flyktingar att stanna i landet i väntan på vidarebosättning i tredje land. för arbetet i är att stödja framväxten av ett nationellt regelverk för flyktingar med sikte på en anslutning av till flyktingkonventionen. stöder UNHCR:s arbete globalt med och vi har förtroende för deras arbete i . kommer detta att leda till en förbättrad status för de irakiska flyktingarna. är även en av de största humanitära biståndsgivarna till . har det bilaterala stödet uppgått till ca . Det svenska stödet innebär en förskjutning av resurserna från norra till de centrala och södra delarna. Fokus ligger fortfarande på vatten/sanitet och nutrition, dvs. på de mest omedelbara behoven och företrädesvis på organisationer som kan arbeta i hela landet. deltar i ett internationellt samarbete för att stävja handeln med människor. har en nordisk polissambandsman stationerad på ambassaden i . Denne arbetar bl.a. tillsammans med jordanska myndigheter för att hindra människosmugglare att sko sig på den utsatta grupp människor som irakierna i utgör.
frs · GP12409 · 2001-12-20 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:409 om E18 mellan och har frågat mig när jag avser återkomma med ett tydligt besked om upprustning och utbyggnad av hela E 18 mellan och . Frågan är ställd mot bakgrund av mitt besök i . Väg E 18 är en nationell stamväg. För investeringar i stamvägar och för drift- och underhåll av det statliga vägnätet upprättar en nationell väghållningsplan. Den nu gällande nationella väghållningsplanen avser perioden 1998@2007. På 18 mellan och är sträckan Örebro@Adolfsberg redan utbyggd till motorväg. En utbyggnad av sträckan Adolfsberg@Lekhyttan är högt prioriterad vilket regeringen redovisat i "utvecklingsprogram för vissa kommuner på grund av strukturomvandling inom Försvarsmakten". Adolfsberg@Lekhyttan är under tillåtlighetsprövning hos regeringen. Så snart ärendet erhållit regeringens beslut om tillåtlighet kan arbetet med en arbetsplan påbörjas. beräknar att en byggstart kan ske . Sträckan Lekhyttan@Skattkärr, som passerar , är däremot inte prioriterad i nuvarande väghållningsplan. Prövning av och prioritering mellan investeringsobjekt görs av i samband med upprättande av kommande nationell väghållningsplan för perioden 2004@2013.
frs · GP12410 · 2001-12-20 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:410 om Postens service har frågat mig om jag kommer att vidta åtgärder med anledning av kostnadsreduceringsprogram samt förändringar av utdelningen av post till vissa hushåll på landsbygden. Frågeställaren menar att möjligheterna till att upprätthålla samhällsansvaret för en bra postservice till enhetliga priser i hela landet är hotade på grund av det ovannämnda. Jag delar inte denna uppfattning. har fått sitt tillstånd att bedriva postverksamhet förenat med en skyldighet att tillhandahålla en samhällsomfattande posttjänst. Av postlagen och tillståndsvillkoren framgår att den samhällsomfattande posttjänsten ska vara av god kvalitet och erbjudas i hela landet till enhetliga priser. har till uppgift att övervaka att de uppställda kraven på posttjänsten efterlevs. har inte anmärkt på de förändringar som genomfört inom t.ex. lantbrevbärarservicen. Jag vill även framhålla att det är styrelsen och ledningen i som har ansvaret att bedöma och fatta beslut om åtgärder som leder till en så bra och kostnadseffektiv verksamhet som möjligt. Jag förutsätter att de beslut om kostnadsreduceringar och andra förändringar som fattar innebär att bolaget fortsatt efterlever de krav som följer av lag och tillståndsvillkor samt leder till verksamhetens fortlevnad och utveckling. Mot bakgrund av detta ser jag inga skäl att vidta åtgärder. Jag kommen dock att följa utvecklingen mycket noga.
frs · GP12411 · 2001-12-27 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:411 om tillgången till läkare i äldreboende har frågat mig när regeringen ämnar vidta åtgärder så att de äldre i särskilda boenden garanteras tillgång till läkare. Det är mycket angeläget att äldre som bor i kommunens särskilda boenden får den tillgång till läkare som de behöver. Det är inte acceptabelt att det, på sina håll, förekommer brister när det gäller läkarmedverkan i den kommunala vården. Åtgärder som syftar till att, direkt eller indirekt, förbättra situationen är därför viktiga delar av den nationella handlingsplanen för utveckling av hälso- och sjukvården (prop. 1999/2000:149). Att det resurstillskott som är kopplat till handlingsplanen till stora delar ska användas för dessa ändamål framgår av det avtal om utvecklingsinsatser inom vården och omsorgen för åren 2002@2004 som regeringen träffat med och . Enligt avtalet svarar landstingen för att de som bor i särskilt boende får en medicinsk bedömning samt konsultation eller hembesök utan dröjsmål. Av avtalet framgår vidare att kommuner och landsting bör träffa avtal som närmare reglerar läkarnas medverkan i den kommunala vården. Landstingen svarar också för att läkartätheten inom primärvården ska förstärkas avsevärt. Den nationella handlingsplanen innebär även i övrigt flera satsningar på primärvården som kommer att förbättra förutsättningarna för att även äldre som bor i särskilda boenden ska få den medicinska vård de behöver. En viktig del av den nationella handlingsplanen är den kontinuerliga uppföljning som har fått i uppdrag att genomföra. Självfallet ska läkarmedverkan i den kommunala vården bevakas inom ramen för denna uppföljning. Sammanfattningsvis menar jag således att åtgärder redan nu vidtas för att förbättra tillgången till läkare för de äldre som bor i särskilda boenden, men att utvecklingen på området kommer att följas noga.
frs · GP12412 · 2001-12-27 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:412 om de dövblindas situation i samhället de har frågat vilka åtgärder jag avser att vidta så att de dövblindas habilitering eller rehabilitering inte försämras. Både skolministern och jag är medvetna om att en förändring i arbetsinnehållet för konsulenterna för vuxna dövblinda kommer att ske i och med omvandlingen av (i skolan) till . Detta får dock inte leda till att dövblindas tillgång till habilitering och rehabilitering försämras. Därför ska förändringen ske gradvis och i samverkan med berörda landsting och kommuner. pågår det ett arbete inom för att hitta en långsiktig lösning så att behovet av habilitering och rehabilitering kan tillgodoses.
frs · GP12413 · 2001-12-27 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:413 om missbrukarvården har frågat vilka åtgärder jag avser vidta för att missbrukare ska kunna få tillgång till sluten vård även genom ideella frivilligorganisationer, som . Bakgrunden är ett tragiskt dödsfall i som uppges bero på att mannen i fråga nekades vård. Som säkert förstår har jag ingen möjlighet att kommentera det enskilda fallet, eller de prioriteringar som kommunerna gör i fråga om valet av vårdinsats. När det gäller kommunens ansvar för missbrukarvården är lagen mycket tydlig. Kommunen ska enligt socialtjänstlagen aktivt verka för att den enskilde får den hjälp och det stöd han eller hon behöver för att komma ifrån missbruket. I den mån vården inte går att få till stånd på frivillig väg ska tvångsvård beslutas. Det finns inget som hindrar att vården ges av ideella organisationer. Tvärtom har det skett en förskjutning från offentligt driven vård till vård som drivs i privat regi. Med undantag av tvångsvården, som bedrivs i statlig regi, drivs missbrukarvården i ungefär samma omfattning av stiftelser/föreningar, kommuner/landsting och privata bolag. Jag har svarat på flera frågor som rör missbrukarvården. Det finns utan tvekan en utbredd oro för att de mest utsatta inte får den vård de behöver. Frågan om missbrukarvården, och insatser för att utveckla den, har därför en viktig plats i den narkotikapolitiska handlingsplan som regeringen kommer överlämna till . Regeringen kommer också, som jag tidigare meddelat, att tillsätta en utredning som ser över tillämpningen av tvångsvården. En annan mycket viktig förändring i sammanhanget är återinförandet av rätten att överklaga avslag på ansökan om vård i den nya socialtjänstlag som träder i kraft . Det är min bedömning att insatserna sammantaget kommer att innebära förbättrade möjligheter till missbrukarvård och en starkare ställning för individen.
frs · GP12414 · 2001-12-27 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:414 om brandlarm på äldreboende har frågat mig vilka åtgärder jag avser vidta för att stödja kommuner och enskilda vårdgivare i deras arbete för att höja brandsäkerheten på särskilda boendeformer. omkommer 120@130 personer till följd av brand, bl.a. i hemmet, och flera hundra personer ådrar sig mer eller mindre allvarliga skador. Äldre och/eller funktionshindrade personer är kraftigt överrepresenterade i denna statistik, bl.a. beroende på deras nedsatta rörelseförmåga i kombination med nedsatt förmåga att upptäcka eller förstå konsekvenserna av brand. Jag anser att det är oacceptabelt att människor som erhåller vård och omsorg i samhällets regi ska riskera skador och t.o.m. dödsfall i händelse av brand. Därför måste de brandskyddskrav som tillämpas inom särskilda boendeformer vara mycket högt ställda. I byggregler (BBR) ställs strikta krav på brandskydd bl.a. inom särskilda boendeformer. Nuvarande brandskyddsregler har i huvudsak en ändamålsenlig utformning. Dock finns vissa brister vad gäller brandsäkerheten i äldres och funktionshindrades bostäder. I betänkandet av Boende- och avgiftsutredningen, Bo tryggt @ Betala rätt (SOU 1999:33), påtalas bl.a. att de strikta kraven i BBR inte gäller för alla typer av särskilda boendeformer. Utredningen konstaterar också att det finns behov av förbättrat brandskydd såväl inom det ordinära boende som inom de särskilda boendeformerna. Installation av brandvarnare utgör för såväl ansvarig huvudman för boendet i särskilda boendeformer som för enskild person i ordinärt boende en kostnadsmässigt begränsad investering. Det finns också andra åtgärder som relativt enkelt kan vidtas för att förbättra brandskyddet i äldres och funktionshindrades bostäder. För att sådana förbättringar effektivt ska komma till stånd krävs att såväl enskilda äldre och funktionshindrade som personal inom äldre- och handikappomsorgen får ökad kunskap om hur brandrisker i boendet kan minskas. Regeringen anser att det ligger i samhällets intresse att sådan kunskap tas fram och sprids bland berörda.
frs · GP12415 · 2001-12-19 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:415 om återbetalning av studielån har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att anpassa återbetalningen av studielån till ersättningen vid föräldraledighet. Jag uppfattar att frågan avser återbetalning av studielån tagna i det gamla systemet, dvs. studielån tagna mellan 1989 och . Återbetalning av sådana lån ska ske av den sammanräknade inkomsten av inkomstslagen tjänst, näringsverksamhet och kapital enligt den senaste taxeringen. Det innebär att återbetalningen baseras på den inkomst låntagaren hade . Låntagarens ekonomiska förhållanden kan dock ha förändrats sedan taxeringen. Om den återbetalningsskyldiges inkomst under betalningsåret kan beräknas bli väsentligt lägre än den inkomst återbetalningsbeloppet baseras på, kan återbetalningsbeloppet sättas ned. () har utfärdat närmare föreskrifter om detta. Föreskrifterna innebär bl.a. att om inkomsten under betalningsåret beräknas bli lägre än kan återbetalningen i stället baseras på den beräknade inkomsten. På så sätt kan hänsyn tas till de inkomster låntagaren faktiskt har under betalningsåret. Även de nya återbetalningsbestämmelserna, som ingår som del i det nya studiestödssystemet som trädde i kraft , ger genom trygghetsreglerna möjlighet att ta hänsyn till den faktiska inkomsten under betalningsåret. Trygghetsreglerna innebär bl.a. att låntagaren behöver betala tillbaka högst av den beräknade inkomsten . Därefter behöver högst av inkomsten betalas tillbaka. På så sätt tas det hänsyn till de inkomster låntagaren faktiskt har under betalningsåret. Den situation pekar på bör därför inte behöva uppstå i det nya studiestödssystemet. Mot denna bakgrund avser jag inte att vidta några åtgärder med anledning av fråga.
frs · GP12416 · 2001-12-19 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:416 om centralisering av polisverksamhet har frågat mig vad jag avser göra för att se till att centraliseringar av polisverksamhet inte leder till försämrad rättstrygghet. Frågan är ställd mot bakgrund av uppgifter om att i planerar att centralisera polisens radiotrafik till en enda kommunikationscentral. Rättstrygghet är ett grundläggande värde i det svenska samhället. Polisen har en viktig uppgift i att värna rättstryggheten. Myndigheter i har normalt själva ansvar för hur deras verksamhet ska vara organiserad. Det är därför i första hand polisen som avgör från vilka platser radiotrafiken ska skötas. Modern teknik möjliggör för polisen att låta en kommunikationscentral täcka ett större område . Självfallet ska sådana ambitioner inte gå längre än vad tekniken tillåter. Polisen utvecklar fortlöpande sina kommunikationscentraler. inledde ett projekt för att utveckla och införa ett nytt ledningssystem, KC-Polis. konstaterar i en nyligen avslutad inspektion av användningen av systemet att arbetet med att införa och vidareutveckla systemet bör fortsätta. Mot bakgrund av det utvecklingsarbete som pågår inom polisen ser jag inte skäl att vidta några ytterligare åtgärder.
frs · GP12417 · 2001-12-19 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:417 om hovslagarutbildningen har frågat mig om jag avser att se över alternativa lösningar för att garantera att hovslagarskolan ska kunna fortsätta sin verksamhet i väntan på att den nya hästpolitiken bereds. Jag kan informera om att regeringen i regleringsbrevet för avseende () fattat beslut om att SLU inom ramen för sitt anslag ska bekosta hovslagarutbildning med en omfattning av minst 35 utbildningsplatser . Vad gäller kompetensen för hovslagare så är denna fråga under beredning i och regeringen avser att återkomma till denna i den hästproposition som regeringen avser att lägga fram . Jag anser mot denna bakgrund inte att några alternativa lösningar behöver vidtas med anledning av fråga.
frs · GP12418 · 2001-12-19 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:418 om mönstring har frågat mig vad jag avser göra för att komma tillrätta med de problem anser är förknippade med mönstringen. Som påpekar har endast till uppgift att mönstra, antagningspröva och skriva in svenska medborgare. gör därför ingen särskild notering om den mönstrandes etniska bakgrund. Vid mönstringen eller antagningsprövningen genomgår alla likadana skriftliga prov som bl.a. mäter språkkunskaper i svenska, logik och rumsuppfattning. Enligt uppgift från finns det ingen möjlighet för myndigheten att empiriskt bevisa hur resultaten av dessa prov är uppdelade på olika grupper. Den information som behövs för en sådan kartläggning är inte tillgänglig för myndigheten. har ändå genomfört förbättringar av de datoriserade inskrivningsproven för att öka individanpassningen av dem. Exempelvis har man bl.a. minskat antalet uppgifter i proven, man har infört ett system som mäter av resultaten efterhand och anpassar svårighetsgraden på frågorna och som gör det möjligt att alla instruktioner vid inskrivningsproven kan fås upplästa eller skriftligen. Det hindrar inte att det återstår mycket att göra för att Försvarsmakten m.fl. i ökad utsträckning bättre ska avspegla samhällets etniska och kulturella mångfald. Därför har Försvarsdepartementet i arbetet med regleringsbreven för bl.a. och Försvarsmakten lyft fram frågan i tydligt syfte att öka mångfalden. I regleringsbrevet för står: "skall i samverkan med Försvarsmakten och andra utbildningsanordnare vidta åtgärder så att totalförsvarets speglar samhällets mångfald, bl.a. vad avser kön, etnisk bakgrund och sexuell läggning. Detta skall ske genom att man aktivt verkar för att fler kvinnor söker och fullgör civil- eller värnpliktsutbildning". Vidare sägs att återrapportering ska ske i samverkan med Försvarsmakten och andra utbildningsanordnare. Arbetet med frågan slutar dock inte där. Efter behandling av personalavsnittet i propositionen Fortsatt förnyelse av totalförsvaret (2001/02:10) och propositionen Bättre villkor för totalförsvarspliktiga (2001/2002:11), avser jag att föreslå regeringen att ge Försvarsmakten i uppdrag att genomföra de förändringar av Försvarsmaktens personalförsörjningssystem som redovisats i framför allt propositionen Fortsatt förnyelse av totalförsvaret. Arbetet med att stävja trakasserier och främja mångfald är en naturlig del i detta uppdrag.
frs · GP12420 · 2001-12-20 00:00:00 — Svar på frågorna 2001/02:388 om behandling av kristna, 407 om religionsfrihet i och 420 om kristna i har frågat mig på vilket sätt jag avser verka för att förmå turkiska staten att upphöra med övergrepp mot icke-muslimer, så att alla invånare oavsett trosinriktning kan utöva sin religion utan att utsättas för myndighetstrakasserier. har frågat mig om jag avser ta något initiativ för att förmå att upphöra med sina förföljelser mot religiöst oliktänkande och i stället inrikta sig på att uppfylla de demokratiska rättigheter som anges i Köpenhamnskriterierna. har frågat mig vilka åtgärder jag avser vidta för att få att upphöra med förföljelser av kristna i landet. Jag delar , och oro över situationen för de mänskliga rättigheterna i i allmänhet och intoleransen gentemot landets etniska och religiösa minoriteter i synnerhet. har års Europarådskonvention om skydd för de mänskliga rättigheterna och grundläggande friheterna åtagit sig att garantera religionsfriheten i . Man har dessutom undertecknat, om än inte ratificerat, FN:s konvention om medborgerliga och politiska rättigheter. finns begränsningar mot religionsutövningen i @ något som i hög grad gäller protestantiskt kristna. Det är oacceptabelt att myndighetsingripanden på grund av religionsutövning förekommer. Frågan har tagits upp av det lokala EU-ordförandeskapet med turkiska myndigheter. kommer både bilateralt och inom EU att fortsatt verka för att ord och handling stämmer överens. Alla människor, även de som tillhör minoriteter, ska ha möjlighet att fritt utöva sin religion. I om från noteras att det glädjande nog finns vissa tecken på ökad tolerans gentemot icke-muslimska religiösa samfund. T.ex. har turkiska myndigheter gett sitt stöd till vissa ekumeniska evenemang och genom ett presidentdekret tillåtit syrisk-ortodoxa turkiska medborgare som emigrerat att återvända till sina gamla boplatser. Vid en EU-resa konstaterades att syrianska präster kunde verka relativt fritt i dessa områden. De turkiska myndigheterna har gett tillstånd till öppnande av en protestantisk kyrka i . Man har vidare gett en utländsk präst från uppehålls- och arbetstillstånd i församlingen. I EU:s partnerskapsdokument, där det fastslås vilka prioriteringar den turkiska regeringen bör göra för att uppfylla Köpenhamnskriterierna, utgör religionsfrihet ett viktigt krav. Andra prioriteringar rör bl.a. ekonomisk och social utveckling, ratificering av , kulturella rättigheter och respekt för minoriteter. driver inom EU linjen att ska uppfylla alla krav som finns i EU:s partnerskapsdokument. Centret för turkiskt-svenskt samarbete vid generalkonsulatet i har skapats för att kunna stödja EU-anpassning. Regeringen kommer fortsatt, såväl inom EU som vid bilaterala kontakter och genom direkt stöd till organisationer som arbetar för mänskliga rättigheter, att verka för att ska vidta kraftfulla åtgärder för att förbättra religionsfriheten i enlighet med internationella åtaganden.
frs · GP12421 · 2001-12-20 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:421 om ersättningsjobb i har frågat näringsministern vilka åtgärder regeringen avser att vidta för att ordna ersättningsjobb till . Bakgrunden till frågan är att företaget med ca 120 anställda gått i konkurs. Arbetet i regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på frågan. Jag är väl medveten om att strukturomvandlingen inom näringslivet medför besvärliga situationer för många människor och för många orter, framför allt mindre industrisamhällen. Jag förstår att en nedläggning innebär ett hårt slag för och för kommun. Enligt vad jag erfarit pågår dock ansträngningar för att säkra en fortsatt verksamhet i och jag hoppas att de blir framgångsrika. Samhället måste naturligtvis medverka till att eventuella negativa följder blir så begränsade som möjligt. Regeringen för en långsiktig och strategiskt inriktad politik för att utveckla näringslivet i . Den innebär bl.a. långtgående decentralisering av olika insatser till främst den regionala nivån. Inom ramarna för arbetsmarknads-, närings- och den regionala utvecklingspolitiken har bl.a. länsstyrelserna och länsarbetsnämnderna stora resurser och befogenheter för att möta kriser i samband med strukturomvandlingar och för att verka för en hållbar tillväxt. Både den regionala utvecklingspolitiken och arbetsmarknadspolitiken bygger på en stark lokal förankring, men de har också ett regionalt och nationellt perspektiv. Jag tror att de arbetsmarknadspolitiska insatserna kan effektiviseras ytterligare, utan att företagen tar det som intäkt för att undandra sig sitt ansvar. Därför har regeringen givit () uppdraget att etablera en operativ grupp för att möta större varsel i orter som drabbas särskilt hårt. Regeringens och min roll i detta sammanhang är att nationellt prioritera statliga åtgärder och se till att regelverken möjliggör, stöder och underlättar detta arbete. har godkänt regeringens förslag till utvecklingsfrämjande åtgärder i proposition 2001/02:4 En politik för tillväxt och livskraft i hela landet. I den konstateras att det finns behov av särskilda stimulansåtgärder i vissa delar av landet. Regeringen avser därför bl.a. att tillsätta en särskild delegation med mandat att medverka till att, i dialog med lokala och regionala aktörer, långsiktigt stärka utvecklingen inom de mest utsatta lokala arbetsmarknadsregionerna i bl.a. norra inland. Givetvis kommer jag att noga följa utvecklingen i kommun.