ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · GO111196 · 2001-05-10 00:00:00 — Fråga 2000/01:1196 av () till socialminister om rättigheter att välja vårdgivare i hela landet De fyra nordligaste landstingen har beslutat att de människor i regionen som behöver vård inte ska få utöva sitt fria vårdval. Landstingen i norr tar ut de högsta skatterna i landet men har de längsta vårdköerna, och förvägrar sina patienter samma rättigheter som patienter har i övriga landet. Den socialistiska majoriteten låser på detta sätt fast sina länsmedborgare i permanenta och långa vårdköer. Detta sätter medborgarna i de fyra nordligaste länen i en negativ särställning i landet. Trots att det finns tomma vårdplatser för t.ex. gråstarr och höftledsoperationer på andra platser i landet, tvingas de norrländska patienterna till fortsatt sjukskrivning och onödigt lidande på grund av politiskt fattade beslut. Mot bakgrund av ovanstående vill jag ställa följande fråga till socialministern: Vilka åtgärder ämnar statsrådet vidta för att även de norrländska patienterna ska få samma rätt till sjukvård som övriga patienter i ?
fr · GO111198 · 2001-05-10 00:00:00 — Fråga 2000/01:1198 av () till statsrådet om mobbande lärare Enligt en attitydundersökning som låtit göra känner sig 50000 elever i högstadiet och gymnasiet mobbade. Den mest skrämmande delen av undersökningen avslöjar att det numera oftare är lärarna än andra elever som utsätter barnen för kränkande behandling. Det är dock få lärare som anmäls för mobbning. De anti-mobbningsplaner som finns på skolorna gäller alltid elever som mobbar andra elever. Lärarnas mobbning av elever kommer av naturliga skäl därför sällan upp på dagordningen. Vad avser skolministern göra för att komma till rätta med lärares mobbning av barn?
fr · GO111199 · 2001-05-10 00:00:00 — Fråga 2000/01:1199 av () till finansminister om lagerbolag har det pågått handel med s.k. lagerbolag, dvs. färdigbildade men ej aktiva aktiebolag. Företeelsen har förmodligen uppkommit för att snabbt kunna komma igång med verksamhet i aktiebolagsform. För småföretag är detta en bra service som erbjuds av särskilda företag som specialiserat sig på tillhandahållande av färdiga aktiebolag. har emellertid RSV kommit på att det går att beskatta de företag som specialiserat sig på denna verksamhet, för erhållande av ränteförmån. Detta genom det sätt på vilket handhavandet av transaktioner mellan det bildande och det bildade bolaget sker. Denna skatt kommer givetvis att belasta det bildade bolaget som en kostnad när det sedan ska övertagas av någon nyföretagare. I andra sammanhang vill regeringen stimulera och underlätta nyföretagande. RSV:s nyvaknade intresse för att extrabeskatta s.k. lagerbolag är ett steg i en helt annan riktning. Det fördyrar och försvårar. Vad avser finansministern vidta för åtgärder för att det inte ska bli onödigt dyrt att starta nya aktiebolag?
fr · GO111200 · 2001-05-10 00:00:00 — Fråga 2000/01:1200 av () till statsrådet om regionalpolitiken och det höjda bensinpriset har bensinpriset höjts igen. Bensinbolagens upptrappning av bensinpriset sker enligt känt mönster. är bensinpriset per liter. och skogslänen är till stora delar glest befolkade och avstånden är ofta långa till arbete, service och utbildning. Arbetspendling per dag är vanligt och många familjer tvingas att ha två bilar. Kollektivtrafik saknas eller är mycket bristfällig vilket gör att bilen är det ofrånkomligt viktigaste transportmedlet. Med de höga bensinkostnader som enskilda, näringsliv och företag drabbas av riskerar de regionalpolitiska klyftorna att fördjupas ytterligare. Det får heller inte bli så att enbart de mest välbeställda ska ha råd att ha bil . Olika politikerområden berörs och måste samverka för att uppnå en bättre regionalpolitisk balans mellan glesbygd och tillväxtområden i landet. Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta så att det höga bensinpriset inte ytterligare försämrar möjligheterna till en god regionalpolitisk utveckling i ?
fr · GO111201 · 2001-05-10 00:00:00 — Fråga 2000/01:1201 av () till socialminister om stöd till anhörigvården Närståendevården utgör basen i vård- och omsorgsarbetet. av det totala omsorgsarbetet utförs av anhöriga. I finns det cirka en miljon anhörigvårdare. Att anhörigvårdare är en enorm tillgång i vården och samhället i stort kan inte nog understrykas. är en nationell anhörigorganisation vars uppgift är att föra de anhörigas talan, anhöriga som är de sjukas röst. För att frivilligorganisationer och anhörigföreningar tillsammans med kommunerna ska kunna stödja anhörigvårdarna genom utbildning och stöd behövs det ekonomiska resurser genom bidrag. har ansökt om nationellt statsbidrag till handikapporganisationer som sedan har avslagits. Det har sedermera, enligt utsago, visat sig att det finns kommuner som utgår från detta beslut när söker bidrag hos dem. Trots att anhörigvården är så viktig, och att stöder anhörigvårdarna och därmed även de sjuka, står rådet utanför rätten till organisationsbidrag. Det är uppenbart att det saknas flexibilitet i systemet med statsbidrag till handikapporganisationer. Därför vore det lämpligt att det för och liknande organisationer upprättas ett nytt statsbidrag. Med hänvisning till det anförda vill jag ställa följande fråga till socialminister : Vilka åtgärder avser statsrådet vidta för att och liknande organisationer ska ges möjlighet att söka statsbidrag ?
fr · GO111202 · 2001-05-10 00:00:00 — Fråga 2000/01:1202 av () till justitieminister om huvor Efter demonstrationen i för sedan har frågan om demonstranter som döljer sin identitet med huvor återigen aktualiserats. Individerna bakom huvorna är de som har störst möjlighet att ge sig ut och förstöra och bete sig likt huliganer utan att förråda sin identitet. Efter en räd mot något skyltfönster eller något kastat föremål mot polisen kan de lätt slinka in i ledet och gömma sig bland vanliga medborgare som utövar sina medborgerliga rättigheter. Det ligger i demokratins natur att tillåta demonstrationer men att acceptera sabotage och övergrepp mot omgivning får aldrig accepteras. När polisen reagerar mot sabotage och övergrepp anklagas de för övervåld mot fredliga demonstranter och krav om numrering av polishjälmar väcks. Tacka för övervåld när "buset" döljer sig inte bara bakom sina huvor utan också bland övriga demonstranter. Polisen måste ha rätt att gripa misstänkta brottslingar. Det finns goda skäl att se över "rätten" att bära huva i samband med demonstrationer för att förenkla polisens arbete att identifiera "buset" och minska obehag för hederliga demonstranter. Med hänvisning till det anförda vill jag ställa följande fråga till statsrådet: Avser justitieministern att vidta åtgärder för att förhindra att maskerade demonstranter missbrukar demonstrationsrätten?
fr · GO111203 · 2001-05-10 00:00:00 — Fråga 2000/01:1203 av () till utrikesminister om stöd till palestininerna När konflikten i trappats upp har svårigheterna för palestinierna ökat dramatiskt. besökte ett palestinskt fotbollslag . Det var 14-åriga pojkar, som med , Palestinagruppernas och Sidas stöd bildat ett fotbollslag i . Deras mål var att stärka sin klubb och slå framtida israeliska kamrater i fotboll och inte på slagfältet. Klubben är ett fint exempel på mobilisering av ungdomar och drömmar om en framtid bortom ofrihet och våld. Dagens verklighet för unga palestinier har förvärrats dramatiskt sedan pojkarna deltog i . Ett mejl till kamrater i berättar om att en av de ungdomar, som sparkade fotboll på Trängen har skottskadats av israeliskt övervåld. Ungdomarna har också många vänner och anhöriga, som dödats eller fått livshotande skador och tvingas leva med de begränsningar, som förhållandena i innebär. Jag vill därför fråga utrikesministern vad och EU gör för att stödja palestinierna och deras ungdomar i den svåra situation de befinner sig i.
fr · GO111204 · 2001-05-10 00:00:00 — Fråga 2000/01:1204 av () till socialminister om rätten till likvärdig sjukvård på lika villkor Landstingen i har bestämt att inte genomföra det fria läkarvalet som rekommenderas gälla för alla invånare i hela landet. Orsaken anges vara de höga kostnaderna. Genom detta förfarande förvägrar man sina invånare rätten till lika sjukvård på lika villkor. Trots att man har landets högsta landstingsskatter har man alltså inte lyckats hantera de stigande vårdköerna. menar man sig kunna slippa kostnadsökningar genom att förbjuda fritt vårdsökande. Genom detta förfarande bygger man in ökande kostnader genom ökande vårdköer, som i sin tur kräver ökande resurser. För att inte tala om onödigt lidande för patienterna. Bättre vore att fastställa rätten till fritt vårdsökande. Denna rättighet tillsammans med alternativa driftsformer är den drivkraft som behövs för att skapa de nya strukturer, som behövs för att minska bl.a. vårdköerna. De ökade ekonomiska resurser som kan behövas måste sedan tillföras på sådant sätt att de underlättar för dessa strukturomvandlingar och inte bibehåller gamla sviktande sjukvårdsstrukturer med oacceptabla köer. Avser ministern lägga fram förslag som stärker strukturomvandlingar såsom fritt vårdsökande och alternativa driftsformer inom sjukvården?
fr · GO111205 · 2001-05-10 00:00:00 — Fråga 2000/01:1205 av () till socialminister om kvinnors hälsa och prostitution Under ordförandeskap i EU är berett att göra ett stort skamgrepp genom att godkänna prostitutionen som ett arbete. Prostitution ska inte längre betraktas som "osedligt". Verksamheten blir en affärsrörelse som alla andra. Detta är ett stort övergrepp mot kvinnors folkhälsa. Socialministern har ett ansvar att tydliggöra den syn på folkhälsan som är byggd på ett etiskt förhållningssätt. Socialministern bör använda sin position under det svenska ordförandeskapet för att ta ett initiativ grundat på folkhälsoperspektivet, med syftet att stoppa den tyska lagstiftningen. säger tydligt nej till de ansökarländer som inte lever efter demokratiska principer. Prostitutionen är i högsta grad odemokratisk då den genom makt kränker den kvinna som utsätts. Med hänvisning till det anförda vill jag ställa följande fråga till statsrådet : Avser statsrådet att utnyttja ställning som ordförandeland i EU för att motverka legalisering av prostitutionen i medlemsländerna?
fr · GO111206 · 2001-05-11 00:00:00 — Fråga 2000/01:1206 av () till näringsminister om god postservice i hela landet Följande är citat ur ett brev ställt till postkunderna i Malmbäcksområdet, kommun. "Bäste Postkund! Antalet lantbrevbärarlinjer kommer att bli färre och varje lantbrevbärare kommer att köra fler kilometer per dag. Vår totala körsträcka kommer att minska. Detta är ett led i den anpassning som görs kontinuerligt. I Ert fall innebär det att ni behöver flytta er postlåda. En lantbrevbärare kommer att ta en personlig kontakt med er för att komma överens om var lådan ska placeras..." Detta kommer att innebära att postkunderna kommer att få längre avstånd till brevlådan. Att utnyttja lantbrevbäraren för andra ärenden än ren postförmedling kommer att försvåras. Vem vill lägga ut en avi om ett paket man inte vet när det kommer eller ännu värre skicka eller ta emot pengar via lantbrevbäraren? Underlaget för lantbrevbäraren kommer att ytterligare minska och den onda spiralen kommer att gå ännu snabbare utför. Med ledning av ovanstående frågar jag näringsministern: Vad avser ministern göra för att säkra god postservice i hela landet?
fr · GO111207 · 2001-05-11 00:00:00 — Fråga 2000/01:1207 av () till näringsminister om villkoren för handikappade egenföretagare Som bekant har personer med olika funktionshinder svårt att få anställning på den reguljära arbetsmarknaden. har många av dem idéer och vilja att bli egenföretagare. Dagens regler är dock så utformade att detta möter betydande svårigheter. Olika handikapp medför sjukperioder som ibland kan vara ganska långa. Efter en sjukskrivningsperiod måste en handikappad troligen starta om sitt företag. Det är få personer som har egna ekonomiska resurser till detta. För att ta vara på de idéer och vilja att arbeta som personer med funktionshinder har, borde därför reglerna för egenföretagande med avseende på funktionshinder ses över. Jag vill fråga vilka åtgärder ministern ämnar vidta för att underlätta egenföretagande för personer med funktionshinder.
fr · GO111208 · 2001-05-11 00:00:00 — Fråga 2000/01:1208 av () till näringsminister om bro eller färja till I fjärde största sjö finns en ö som heter Vinön. Den har ca 100 fast boende och 500@600 sommarboende. För att göra det möjligt att färdas till och från ön har en färja som går året runt. Då den befintliga färjan måste bytas ut planerar tillsammans med färjebolaget att bygga en större färja. Beräknad kostnad för detta är 40@50 miljoner kronor. Den nya färjan måste på grund av sin storlek byggas på plats i eftersom den inte på annat sätt kan forslas till platsen. Detta innebär att man först måste bygga ett varv där färjan ska byggas till en okänd kostnad. Man räknar också med att driftskostnaderna för färjan kommer att vara 10@12 miljoner kronor . De som är bosatta på vill dock att en bro byggs i stället. Man uppskattar att ett brobygge skulle kosta 150@200 miljoner kronor. Således täcker driftskostnaderna för en eventuell färja de räntekostnader som ett brobygge för med sig fram tills dess att lånet är betalt och investeringen avskriven. För staten torde därför ett brobygge bli en samhällsekonomisk vinst i jämförelse med köp och drift av en ny färja. Med anledning av ovanstående vill jag ställa följande fråga: Vad avser näringsministern vidta för åtgärder så att en samhällsekonomisk analys görs i denna fråga där hänsyn tas till såväl ett brobygge som till byggande av en ny färja?
fr · GO111209 · 2001-05-11 00:00:00 — Fråga 2000/01:1209 av () till miljöminister om mobilmaster Regeringen gav fyra operatörer tillstånd att bygga tredje generationens mobiltelefoninät. Tillstånden är gratis men kräver i gengäld att nätet ska täcka mer än 99,av befolkningen inom högst . Däremot har vikten av samordning och miljökonsekvenser, både vad gäller landskapsbild och kultur-miljö, inte poängterats vid fördelningen av licenser. De nya näten kommer att kräva ca 60000 nya antenner/basstationer för att uppnå full täckning. För del kan det innebära uppemot 1500 nya i landskapsbilden. Om operatörerna däremot samordnar sina insatser kan antalet , enligt , minskas till 10000 i hela landet, varav ca 250 placeras i . Finns någon sådan frivillig vilja hos operatörerna? Vi vet ännu för lite om konsekvenserna av strålningen från mobiltelefonimaster. Forskningen på området är ung och det är därför av vikt att antenner och placeras så att de boendes oro för strålning begränsas. Regeringen har gett i uppdrag att belysa vilken inverkan en utbyggnad kan få för främst natur- och kulturvärden. Uppdraget ska redovisas för regeringen . Vilka åtgärder avser ministern att vidta för att begränsa miljöeffekterna, i vid mening, som följer av utbyggnaden av nät för mobil telekommunikation?
fr · GO111210 · 2001-05-11 00:00:00 — Fråga 2000/01:1210 av () till miljöminister om utbyggnad av Enligt en tidningsartikel kommer trafikanter på norr om att få stå ut med oändliga köer i minst två somrar till. Bygget av motorvägen mellan och är tydligen försenat beroende på att miljöprövningen dragit ut . har haft frågan på sitt bord , orsaken sägs vara att prövningen ska ske enligt den nya . Enligt projektledare på brådskar ett beslut om vägen ska hinna byggas . "Vi behöver ett snabbt besked, helst ", säger han. Mot bakgrund av ovanstående vill jag fråga statsrådet följande: Vilka åtgärder avser statsrådet vidta för att påskynda processen med miljöprövningen inom departementet så att utbyggnaden av inte försenas?
fr · GO111211 · 2001-05-11 00:00:00 — Fråga 2000/01:1211 av () till miljöminister om bygglov och byggfusk För sedan fick ledamöter ett brev från byggentreprenören , där man ville förklara varför det byggts mögelskadade hus i . Ett projekt i med visionen att vara en attraktiv, modern och miljöanpassad stadsdel vid vattnet. Förklaringen var något patetisk. Det regnade för mycket och bristande täckning av bygget, var svaret. Enligt kan av all nybyggnation vara mer eller mindre fuktskadad. I ett annat brev, som även skickats till miljöministern, från en person som arbetar som s.k. kvalitetsansvarig i hela byggprocessen, framförs stark kritik mot den lagstiftning som styr byggandet. Frågor som planering och projektering kommer i skymundan och den kvalitetsansvariges roll är inte att garantera byggets kvalitet, utan att upprätta en kontrollplan för den kvalitet som byggherren anger för byggprojektet. Inte sällan är också den kvalitetsansvarige entreprenör i det byggprojekt som ska kontrolleras. Byggherrarna ska naturligtvis uppfylla sitt ansvar i byggprocessen, men det är ett lika stort ansvar för lagstiftaren att föreskriva spelreglerna, så att ett gott resultat kan uppnås. Samhällets krav och insyn i byggprocessen måste stärkas. Min fråga till miljöministern är: Vad avser ministern göra för att få till stånd en sådan förändring och skärpning av lagstiftningen, att fukt- och mögelskador vid ny- och ombyggnation både ska kunna förhindras?
fr · GO111212 · 2001-05-11 00:00:00 — Fråga 2000/01:1212 av () till miljöminister om marksanering av Kvarntorpsområdet Kvarntorpsområdet i Kumla kommun är ett av mest belastade industriområden med ca förorenad mark. Den verksamhet som pågick från fram till har efterlämnat en synnerligen sargad och förorenad miljö. För att hitta motsvarande exempel på miljöförstöring får man bege sig till nordöstra . Kumla kommun arbetar aktivt för att utveckla Kvarntorpsområdet. Det är oerhört angeläget att sanera de svårast förorenade delområdena och skapa ett övervakningssystem som kontrollerar om allvarliga föroreningar tenderar att spridas till omgivande bebyggelse och jordbruksmark. Arbetet med återställning och skydd är mycket resurskrävande. Eftersom regeringen nu valt att öka anslaget till marksanering vore det passande att staten tog ekonomiskt ansvar för att återställa området i . Hur kommer miljöministern att verka för att en utformning och fördelning av resurserna till marksanering kommer Kvarntorpsområdet i Kumla till del?
fr · GO111213 · 2001-05-11 00:00:00 — Fråga 2000/01:1213 av () till finansminister om integrationen i I samband med Öresundsförbindelsens öppnande hölls många högtidstal om ett framtida integrerat . I framtidsvisionen skulle vi som bor och verkar i kunna göra det i hela regionen, utan tanke på om vi befinner oss i eller . En mycket lång väg återstår innan denna vision kommer att kunna uppfyllas. Många av hindren för ökad integration finns inom skatteområdet. Vissa uppgifter tyder nu på att de svenska och danska regeringarna för samtal om skatteavtalets innehåll och tillämpning. Mot bakgrund av ovanstående vill jag ställa följande fråga till finansministern: Ämnar statsrådet ta upp frågan om att förändra det nordiska skatteavtalet under sina diskussioner med de övriga nordiska länderna, framför allt , för att underlätta integrationen i ?
fr · GO111214 · 2001-05-11 00:00:00 — Fråga 2000/01:1214 av () till statsrådet om idrotten i skolan har det kommit larmrapporter om att svenska skolbarn idrottar allt mindre. En av fem elever i grund- och gymnasieskola motionerar aldrig, vare sig enskilt eller i en förening. Färsk statistik från visar detta, som rapporter också visar att alltfler i den uppväxande generationen lider av övervikt. Enligt uppgift är det så många som var fjärde tioåring som lider av övervikt. Skolans roll när det gäller de ungas motion är därför mycket viktig. Mot den bakgrunden är det allvarligt att det finns tecken på att de barn som motionerar minst också är de som har lägst närvaro på idrottstimmarna i skolan. Om denna utveckling fortsätter riskerar alltfler drabbas av de följdsjukdomar som övervikt kan leda till. Mot bakgrund av ovanstående vill jag fråga statsrådet följande: Vilka åtgärder avser statsrådet vidta så att alla elever verkligen deltar i undervisningen i idrott och hälsa?
fr · GO111215 · 2001-05-11 00:00:00 — Fråga 2000/01:1215 av tredje vice talman () till statsrådet om teckenspråksundervisning för föräldrar till döva barn Teckenspråket är erkänt som modersmål i och därför jämställt med andra modersmål. Döva barn måste precis som andra barn få utvecklas i en miljö där omgivningen kan kommunicera på deras modersmål. Föräldrar till döva barn har rätt till Teckenspråksutbildning för föräldrar (TUFF). Denna utbildning omfattar . När barnen nått skolåldern och deras teckenspråk fortsätter att utvecklas är föräldrarnas utbildningstimmar slut, vilket gör det svårt för föräldrarna att följa med i språkutvecklingen. Det finns alltså ett stort behov av fortsatt undervisning för föräldrarna när barnen kommit upp i skolåldern (SKOL-TUFF). I har man insett detta. Där har föräldrarna rätt till en teckenspråksutbildning som omfattar betydligt fler timmar, ända tills barnet är . En tanke med TUFF var enligt proposition 1996/97:162 att skapa en systematiserad utbildning som skulle vara likvärdig och hålla hög kvalitet i alla delar av landet. TUFF skulle följas av ytterligare utbildningar. I själva verket saknas dock systematisk utbildning efter TUFF. Enligt ramkursplan för TUFF-kurserna, SKOLFS 1998:7, gäller denna föreskrift . Av detta följer att det borde finnas en fortsättningskurs. Med hänvisning till ovanstående vill jag fråga statsrådet : Vilka åtgärder ämnar statsrådet vidta för att föräldrar till döva barn ska få sitt behov av teckenspråksundervisning tillgodosett?
fr · GO111216 · 2001-05-11 00:00:00 — Fråga 2000/01:1216 av () till jordbruksminister om kamphundar Antalet problem och incidenter med s.k. kamphundar ökar. har vi i medierna fått läsa om nya angrepp på både djur och människor. förbjöd kamphundar, men det beslutet upphävdes av i med motiveringen att det inte höll juridiskt. Enligt uppgift funderar nu även på hur man ska kunna lösa problemet med s.k. kamphundar. Med anledning av beslut angående visar det sig vara mycket svårt för de kommuner som har problem med denna typ av hundar att själva försöka reglera och komma till rätta med problemet. Eftersom den nationella lagstiftningen uppenbarligen hindrar kommunerna från att skapa ett relevant regelverk för att komma åt kamphundsproblematiken krävs nu förändringar. Min fråga till ministern är om förslag kommer att presenteras som möjliggör för kommunerna att vidta åtgärder mot kamphundarna.
fr · GO111217 · 2001-05-11 00:00:00 — Fråga 2000/01:1217 av () till justitieminister om det ökande behovet av LVU och LSU I en debatt ställde jag en fråga till justitieministern om LVU/LSU och roll. Justitieministern svarade då att "ska reagera annars är det tjänstefel. Om detta sedan inte sker vid något eller några tillfällen finns det naturligtvis all anledning att reagera". ser verkligheten mycket mer dramatisk ut än vad justitieministern insåg. Många unga i våra svenska kommuner fortsätter sitt kriminella levnadssätt i avvaktan på att plats ska beredas på ungdomshem. Det är inte försvarbart. Statistik från SiS visar att valde endast i ett fall att fortsätta vården enligt LVU efter avslutad verkställighet av LSU. Detta trots att det tydligt framgår i förarbetena till lagen om LSU, att de unga ska beredas fortsatt vård enligt LVU. Av 38 frigivna valde att fortsätta behandling enligt LVU i enbart fem fall. Justitieministern sade också i debatten att det inte är acceptabelt att det saknas platser för dem som dömts till LVU/LSU och lovade att återkomma i denna fråga. har det gått och regeringen har inte på något sätt agerat för att förändra situationen. Vilka åtgärder avser ministern vidta för att säkerställa att de som är i behov av vård enligt LSU/LVU ska få det?