ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
frs · GO121239 · 2001-05-23 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:1239 om allmännyttiga bostäder i har frågat mig vad jag tänker göra för att kommun ska leva upp till kraven i den antagna bostadsförsörjningslagen. Låt mig inledningsvis säga att jag förutsätter att landets kommuner följer de lagar som stiftar. Men här handlar det om arbetsfördelningen mellan regering och riksdag. Den svenska bostadspolitiken grundas på en arbetsfördelning där staten verkar för att legala och finansiella instrument finns tillgängliga och kommunerna för att de bostäder som behövs också erbjuds dess invånare. Sättet att nå de bostadspolitiska målen måste i hög grad bli beroende av de lokala förutsättningarna. Regeringen har därför i den aktuella lagen inte närmare angett hur kommunerna ska gå till väga. Detta är ett ansvar som kommunen måste ta och som är beroende av kommunens egna förutsättningar. När kommun avlastades ägandet av de kommunala bostadsföretagen i var detta betingat av behovet att befria kommunen från en mycket stor börda i en krissituation. När Venantius , helt enligt vad som sades från början, avyttrar beståndet i så har en del av beståndet lagts i ett särskilt bolag för att kommunen ska kunna utnyttja sin förköpsrätt, om man så vill. Regeringen skulle välkomna att kommun köper en del av Venantius innehav för att på så sätt säkerställa att det finns ett allmännyttigt bostadsbestånd i kommunen. Ett allmännyttigt bostadsföretag kan @ som påpekar @ användas för att ordna bostäder åt familjer med behov av förtur, men även tjäna som riktmärke såväl i hyressättningen som i övrigt när det gäller förvaltning, service och hyresgästinflytande.
frs · GO121240 · 2001-05-23 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:1240 om föräldrapenning vid flerbarnsfödslar har frågat mig om jag avser att förbättra villkoren för föräldrapenning vid flerbarnsfödslar. Föräldrapenning ges till föräldrar under sammanlagt och kan användas längst till det barnet fyller eller har avslutat sitt första skolår. Vid flerbarnsbörd utges föräldrapenning för varje barn utöver det första. Av dessa ersätts med belopp motsvarande förälderns sjukpenning och med belopp enligt garantinivån. För varje barn utöver det andra ersätts de motsvarande förälderns sjukpenning. De tillkommande dagarna i föräldraförsäkringen vid flerbarnsfödsel är till för att göra det möjligt för föräldrarna att i större utsträckning kunna hjälpas åt med det extra arbete som en flerbarnsfödsel innebär. Föräldraförsäkringen utgår från barnets bästa och från att barnet behöver och har rätt till båda sina föräldrar. Föräldraförsäkringen gör det möjligt för båda föräldrarna att kombinera arbete med familj och underlättar för såväl kvinnor som män att ta ansvar för sina barn. har också beslutat enligt regeringens förslag om en förlängning av föräldrapenningen med ersättning motsvarande förälderns sjukpenning. kommer också tvilling- och trillingföräldrar till del. Dessutom har barnbidraget och flerbarnstillägget höjts .
frs · GO121241 · 2001-05-23 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:1241 om partnerskapsceremonier i trossamfund har frågat mig när ett lagförslag kommer att lämnas som skulle göra det möjligt för de trossamfund som så önskar att registrera partnerskap. Behörig att vara vigselförrättare är präst i och sådan präst eller annan befattningshavare i ett annat trossamfund som har förordnande enligt bestämmelserna i lagen (1993:305) om rätt att förrätta vigsel i andra trossamfund än . Vigsel får även förrättas av lagfaren domare i tingsrätt och av den som har förordnat till vigselförrättare. Enligt 1 kap. 8 § lagen (1994:1117) om registrerat partnerskap är lagfaren domare i tingsrätt eller den som har förordnat behörig att vara registreringsförrättare. Detta motsvarar alltså vad som gäller för borgerlig vigsel. har i ett betänkande behandlat en motion om att lagen bör ändras så att trossamfund får möjlighet att registrera partnerskap (bet. 2000/01:LU13). Utskottet fann inte skäl att förorda något initiativ från sida med anledning av motionen. I sitt av godkända betänkande påpekar utskottet att reglerna om registrering av partnerskap motsvarar vad som gäller för förfarandet för borgerlig vigsel och menar att reglerna om förordnande av vigselförrättare och partnerskapsförrättare bör vara desamma. Utskottet tillägger att det inte finns några lagliga hinder mot att t.ex. en präst inom ett visst trossamfund förordnas som registreringsförrättare. För egen del är jag av samma uppfattning som den förra justitieministern, nämligen att det principiellt sett saknas skäl att i lagen göra skillnad mellan rätten att förrätta vigsel och rätten att registrera partnerskap. Jag kommer därför att i lämpligt sammanhang ta initiativ till att en lagändring övervägs som öppnar möjlighet för trossamfund att registrera partnerskap. Frågan kommer dock inte att tas upp .
frs · GO121242 · 2001-05-23 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:1242 om försvarets anläggningar i Skredsvik har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att säkerställa Försvarsmaktens verksamhet i Skredsvik, kommun. säger i sin fråga att det är aktuellt att flytta tillbaka verksamhet från Skredsvik till I 17:s tidigare område i . infördes en ny ledningsorganisation inom Försvarsmakten. På den regionala nivån lades militärområdena och försvarsområdena ned. En ny organisation för regional territoriell ledning @ omfattande fyra militärdistrikt @ med i väsentliga avseenden andra uppgifter än militärområdena och försvarsområdena inrättades. Militärdistrikten ska samverka med länsstyrelser, kommuner, landsting och andra samhällsorgan inom militärdistriktet för att åstadkomma dels en enhetlig inriktning och ledning av totalförsvarets olika delar, dels en samordnad användning av militära och civila resurser. Militärdistrikten ska också stödja och utbilda hemvärn och frivilliga försvarsorganisationer. Inom varje militärdistrikt finns ett antal militärdistriktsgrupper. Dessa grupper utgör en del av militärdistrikten. Inom Södra militärdistriktet finns bl.a. militärdistriktsgruppen Bohus-Dalsgruppen i Skredsvik. En av militärdistriktsgruppernas viktigaste uppgifter är att utbilda och stödja hemvärnet. Hemvärnet är i sin tur en betydelsefull del av det svenska försvaret. Hemvärnet exemplifierar på ett tydligt sätt folkförankringen av vårt svenska försvar. Jag och regeringen lägger därför stor vikt vid utvecklingen av hemvärnet. Det är angeläget att Försvarsmakten tillförsäkrar hemvärnet goda utbildnings- och övningsmöjligheter. Försvarsmakten har regeringens uppdrag att inom de ramar statsmakterna har lagt fast utveckla försvarsorganisationen. I detta ligger att skapa en effektiv och rationell verksamhet till så låga kostnader för skattebetalarna som möjligt. Försvarsmakten bedriver verksamhet i Skredsvik genom Bohus-Dalsgruppen och Sydkustens marinbas. I området saknas emellertid militära övnings- och skjutfält varför t.ex. all skjutverksamhet för Bohus-Dalsgruppen måste genomföras på tidigare I 17:s övningsområden i . Jag har inhämtat att Försvarsmakten genom bl.a. Södra militärdistriktet utreder de ekonomiska och organisatoriska konsekvenserna av att flytta verksamhet från Skredsvik till . Om Försvarsmakten efter en sådan utredning anser att t.ex. Bohus-Dalsgruppen bör omlokaliseras till får myndigheten hemställa hos regeringen om detta.
frs · GO121243 · 2001-05-28 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:1243 om alkoholskatten har frågat mig vilka åtgärder jag ämnar vidta för att jämställa svensk alkoholskattepolitik med den i och . På frågor i samma ärende från och har jag och respektive svarat att höjda införselkvoter kommer, om åtgärder inte vidtas, att medföra att gränshandeln med alkohol successivt kommer att öka och att den illegala handeln och försäljningen av alkohol också troligen kommer att öka. Regeringen följer därför utvecklingen noga. Bl.a. har och drogforskning (SoRAD) i uppdrag att ta fram statistik över konsumtions- och försäljningsutvecklingen. Statistiken ska även inkludera det s.k. mörkertalet. Mot bl.a. denna bakgrund uttalade regeringen i den alkoholpolitiska propositionen att den avser att senare till återkomma till frågan om de skattejusteringar som behövs på alkoholområdet. Regeringen har ännu inte tagit ställning till vilka åtgärder som bör vidtas. Jag har därför nu inget ytterligare att tillägga i denna fråga.
frs · GO121244 · 2001-05-28 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:1244 om höjda avgifter för postboxar har frågat mig om vilka åtgärder jag avser vidta för att den som hämtar sin post i Posten AB:s postboxar inte ska drabbas av den kostnadshöjning har aviserat. Posten AB:s erbjudande om postbox till sina kunder är en efterfrågad och uppskattad tjänst. Det finns på många håll kö efter att få tillgång till tjänsten. har ingen skyldighet genom lag eller förordning att erbjuda postboxar, utan tillhandahåller denna service på marknadsmässiga villkor. Det ankommer således på bolagets ledning och styrelse att besluta om produktion, utformning och prissättning av postboxtjänsten. Vad jag har erfarit kommer årsavgiften för en postbox att ändras till som lägst eller . Den som inte finner detta prisvärt har alltid möjlighet att välja vanlig utdelning eller att anlita andra aktörer som erbjuder postboxtjänster. Jag har mot bakgrund av ovan inga avsikter att vidta några åtgärder.
frs · GO121245 · 2001-05-28 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:1245 om vindkraften har frågat mig vilka åtgärder jag avser vidta för att den vindkraft som byggs med kraftiga subventioner inte ska vara beroende av subventioner. beslutade om ett energipolitiskt program. I programmet ingår, förutom de stöd till investeringar och drift som nämner, också omfattande program för att främja utveckling och demonstration av ny vindkraftteknik. Den tekniska utvecklingen tillsammans med skalfördelar och rationellare utbyggnadsmetoder bedöms leda till att vindkraften bör kunna konkurrera med annan ny elproduktion. Regeringen beslutade propositionen 1999/2000:134 om ekonomiska förutsättningar för elproduktion från förnybara energikällor. I propositionen föreslogs att ett system för handel med certifikat baserat på kvoter ska tas fram med sikte att träda i kraft . beslutade i enlighet med regeringens förslag. Utredningen om den tekniska utformningen av det nya systemet med certifikathandel ska vara klar . I direktiven för utredningen står bl.a. att det nya systemet ska utformas så att det främjar nyetablering av elproduktion från förnybara energikällor samt stimulerar teknikutveckling och kostnadseffektivitet. Det nya certifikatsystemet syftar till att all förnybar elproduktion ska konkurrera på samma villkor. Systemet gör alltså ingen åtskillnad mellan vindkraften och annan förnybar elproduktion. Utredningen ska också undersöka och klargöra eventuella behov av komplement till det nya certifikatsystemet , t.ex. stöd med samma funktion som investeringsstöd. Sammantaget gör regeringen bedömningen att dagens stödnivåer för vindkraften kommer att kunna minskas genom den marknads- och teknikutveckling som sker tillsammans med de rationaliseringsvinster som kan uppnås genom att efterfrågan på nya produktionsanläggningar ökar.
frs · GO121246 · 2001-05-23 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:1246 om översyn av 4 kap. har frågat mig vad jag avser att göra för att förnya och förbättra de svenska adoptionsreglerna. I frågan framhålls att principen om barnets bästa bör gälla även för adoptionslagstiftningen. hänvisar bl.a. till att det är tillåtet för en adoptant och ett adoptivbarn att gifta sig med varandra. Det är självklart att barnets bästa ska stå i centrum i de lagregler som nära berör barn. När det gäller adoption bärs lagen upp av tanken att inga andra intressen kan ta över barnets. Det är alltså inte riktigt att adoptionsbestämmelserna inte tar sikte på vad som är bäst för barnet. Därmed inte sagt att lagstiftningen inte kan förbättras. Det kan t.ex. finnas skäl att uttryckligen föreskriva att tillstånd till adoption får ges endast om det är till barnets bästa. Detta skulle visserligen inte innebära någon ändring i sak, men det skulle klarare markera att barnets bästa alltid ska finnas med som en utgångspunkt för bedömningen. Det skulle också knyta regleringen tydligare till FN:s konvention om barnets rättigheter. Frågan har uppmärksammats inom och kommer att behandlas i en departementspromemoria om adoption. Arbetet är inriktat på att promemorian ska remitteras . är utgångspunkten att adoptivbarn jämställs med biologiska barn. Möjligheten i lagen för en adoptant och ett adoptivbarn att ingå äktenskap med varandra kan på goda grunder ifrågasättas, även om sådana äktenskap knappast lär förekomma. (SOU 1989:100) har föreslagit att möjligheten ska tas bort. Avsikten är att förslaget ska behandlas i en kommande proposition till , troligen tillsammans med förslag i anledning av den departementspromemoria som jag redan nämnt. Med anledning av att även tar upp internationella adoptioner kan jag tillägga att adoptionsbestämmelserna i 4 kap. gäller även när en svensk domstol prövar en ansökan om adoption där det finns internationell anknytning. Vid en internationell adoption fattas adoptionsbeslutet dock ofta i barnets hemvistland. Då är det normalt inte aktuellt med en ansökan om adoption i svensk domstol. I stället blir det utländska adoptionsbeslutet @ om det inte gäller här automatiskt @ föremål för prövning av för internationella adoptionsfrågor i särskild ordning. Avslutningsvis kan nämnas att har tillträtt en konvention som ger barn ett mycket gott skydd vid internationella adoptioner, nämligen om skydd av barn och samarbete vid internationella adoptioner.
frs · GO121247 · 2001-05-30 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:1247 om tandläkarbesök har frågat mig vad jag avser att vidta för åtgärder för att tandläkarbesök inte ska prioriteras bort av ekonomiska skäl. hänvisar till en doktorsavhandling från enligt vilken personer med ekonomiska problem avstår från tandläkarbesök betydligt oftare än andra. Hon menar att detta är en följd av de förändringar som socialdemokraterna infört i tandvårdsförsäkringen. På grund av statsfinansiella skäl blev det nödvändigt att reducera ersättningsnivåerna i tandvårdsförsäkringen. Därför infördes en självrisk i systemet , som sedan successivt höjdes. Från infördes ett nytt tandvårdsstöd som i första hand var inriktat på att ge alla vuxna möjlighet till hälsobefrämjande vardaglig tandvård (bastandvård) till en överkomlig kostnad för att förebygga uppkomsten av större behandlingsbehov. Tandvårdsersättning betalas därför numera ut för de flesta åtgärder som ingår i bastandvården. För dem som ändå inte har råd med tandvård finns ytterst en möjlighet att få bistånd från . I regeringens proposition 2000/01:80 Ny socialtjänstlag m.m. föreslås att den begränsning till bistånd för akut tandvård som finns i den nuvarande socialtjänstlagen (1980:620) ska upphöra. Propositionen är föremål för behandling i . De förbättrade statsfinanserna möjliggör nu betydande resurstillskott till tandvården . Dessa tillskott bör i första hand gå till dem som har de största behoven av ett ökat stöd, vilket enligt regeringens bedömning är de äldre. De har i allmänhet haft betydligt sämre möjligheter att bevara en god tandhälsa än yngre generationer, och drabbas därför av högre tandvårdskostnader. Många äldre har också små ekonomiska resurser. Målet för tandvårdsstödet måste vara att göra det möjligt för alla att få den tandvård som de behöver till en överkomlig kostnad. Människor ska inte behöva avstå från nödvändig tandvård av ekonomiska skäl. Om ytterligare resurser kan tillföras tandvårdsstödet kommer regeringen att överväga vilka ytterligare grupper som bör få ett bättre ekonomiskt stöd för att kunna efterfråga den tandvård som de har behov av. Jag vill slutligen nämna den översyn av tandvårdsstödet som pågår. Utredningen 2000 har i ett delbetänkande lämnat förslag till bättre tandvårdsförsäkring för äldre. Regeringen avser att lägga fram förslag till förbättrat tandvårdsstöd för äldre. Utredningen kommer att fortsätta sitt arbete med att utvärdera tandvårdsstödet och avge ett slutbetänkande .
frs · GO121248 · 2001-05-30 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:1248 om vårdgaranti för barn med neuropsykiatriska störningar har frågat mig vad jag avser att vidta för åtgärder för att minska väntetiden för utredning och diagnos av barn med neuropsykiatriska störningar. Det är viktigt att barn med neuropsykiatriska störningar får det stöd och den vård som de är i behov av. Barn- och ungdomspsykiatrins verksamhet ges hög prioritet i regeringens arbete och då bl.a. i regeringens nationella handlingsplan för utveckling av hälso- och sjukvården (prop. 1999/2000:149). Regeringen, och har i avtalet om utvecklingsinsatser inom vården och omsorgen för åren 2002@2004 kommit överens om att landstingen särskilt ska uppmärksamma barn- och ungdomspsykiatrin. Barn och ungdomar som visar tecken på psykiska problem ska erbjudas tidigt och adekvat stöd, vilket är viktigt för att inte riskera att de psykiska problemen fördjupas. För att bättre tillgodose vårdbehoven hos ungdomar i åldersgruppen 16@25 ska, enligt avtalet, insatserna mellan barn- och ungdomspsykiatrin och vuxenpsykiatrin också samordnas i större utsträckning. Ett naturligt steg i regeringens satsning på vården är att nu ta ett samlat grepp för att öka tillgängligheten inom hela hälso- och sjukvården. I vårpropositionen föreslår regeringen därför att satsas under perioden 2002@2004 för att minska väntetiderna och korta köerna inom sjukvården. Målet är att alla patienter ska erbjudas behandling . Min bedömning är att regeringens satsning kommer att stärka barn- och ungdomspsykiatrin. Förkortade kötider skapar förutsättningar att snabbare kunna ställa diagnos och erbjuda professionell hjälp till barn och ungdomar som har neuropsykiatriska störningar. Nämnas i sammanhanget kan att kommer att presentera ett omfattande kunskapsdokument om barn som lider av neuropsykiatriska störningar som DAMP och ADHD. Dokumentet kommer ytterligare att klargöra vilka behov dessa barn har och vilka behandlingsinsatser som kan vara lämpliga.
frs · GO121249 · 2001-05-30 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:1249 om läkemedel har frågat mig vad jag avser att göra för att inte läkemedelsavgifterna ska få en fördelningsmässigt orimlig utformning. En av regeringen utsedd särskild utredare, förre överdirektören vid , lämnade betänkandet Den nya läkemedelsförmånen (SOU 2000:86) till regeringen. I betänkandet lämnas förslag till förändringar inom läkemedelsområdet, bl.a. har utformningen av förmånssystemet behandlats. Utredningen föreslår att det nuvarande högkostnadsskyddet på bibehålls och att en expeditionsavgift inträder efter detta belopp, men som maximalt uppgår till en summa av . Betänkandet bereds inom och avsikten är att lägga fram en proposition inför . Regeringen kommer inte att lägga något förslag som innebär att den enskildes samlade läkemedelskostnader överstiger det nuvarande högkostnadsskyddet på .
frs · GO121250 · 2001-05-30 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:1250 om stöd till barnfamiljer i kontakter med skolan har frågat mig om jag är beredd att ta initiativ till att stärka möjligheter att stötta utsatta barn och föräldrar i deras kontakter med och arbete i skolan. Jag håller med att det är angeläget att barn som lever i utsatta situationer får en god skolgång med tillgång till det stöd och den hjälp de behöver såväl i skolan som i hemmet. I skolans läroplan framgår att skolan i samarbete med hemmen ska främja elevernas utveckling till ansvarskännande människor och samhällsmedlemmar. Det är skolan som i första hand ska tillgodose de behov av stöd och hjälp som barn har för att klara skolarbetet. Skolan behöver tillägna sig metoder för att kunna göra det på bästa sätt. uppdrag är vidare än skolans och rör barnets totala situation. Det är angeläget att utvecklar sina metoder när det gäller att på bästa sätt utreda barnets förhållanden. Det finns rapporter som tyder på att behöver bli bättre på att uppmärksamma barns behov inom en rad olika livsområden, varav skolan är ett viktigt sådant. Inom pågår projektet i Centrum (BBiC) med syfte att bl.a. ta fram en utredningsmetodik som bättre fångar väsentlig information om barnet. En förtroendefull samverkan mellan skolan och runt ett enskilt barn och hans eller hennes familj är ofta nödvändig. Sådan samverkan ska ske med familjernas samtycke och i nära samarbete med familjen. Det finns ingenting som hindrar att och skolan tillsammans med familjen diskuterar hur och skolan var för sig och tillsammans kan ge barnet och familjen stöd så att barnets förutsättningar i skolan och hemma blir så bra som möjligt. ska dock inte ta över skolans ansvar eller tvärtom. Kommittén mot barnmisshandel har bl.a. i uppdrag att se över vilka behov av utbildning och metodutveckling skolan och har för att bättre klara av det svåra arbetet med utsatta barn och deras familjer. I kommitténs uppdrag ingår också att föreslå hur samverkan runt dessa barn och deras familjer kan förbättras. Kommittén ska lämna sitt slutbetänkande före .
frs · GO121251 · 2001-05-29 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:1251 om betyg i judiska studier har frågat mig när jag ämnar sätta i gång ett arbete för att ämnet judiska studier återigen ska få en nationellt fastställd kursplan. Frågan gäller de judiska klasserna på Real i . Regeringen avslog 1999 en ansökan om att skolan skulle få sätta betyg i det lokala ämnet judiska studier. Den kursplan, som tidigare användes på Real i ämnet judiska studier, var en lokal och inte en nationellt fastställd kursplan. Motiveringen till regeringens avslag var att det numera bara är möjligt att sätta betyg i de ämnen som finns i timplan. Dessa ämnen har en av regeringen fastställd kursplan och av fastställda betygskriterier. Någon möjlighet att fastställa lokala kursplaner finns inte inom nuvarande system. Efter en ny ansökan har företrädare för de judiska klasserna rest frågan om en möjlighet för alla de fem nationella minoriteterna att få studera sin historia och kultur enligt en nationellt fastställd kursplan. Kursplanen skulle alltså inte begränsas till judiska studier utan kunna användas för alla minoriteters behov. För att få underlag för att bedöma denna framställan remitterade frågan till för en bedömning av konsekvenserna, bl.a. för intagningen till gymnasieskolan och konsekvenserna för andra minoritetsgrupper än de fem nationella minoriteterna. I svar, som lämnades , säger verket bl.a. att det inte är skäligt att utarbeta en kursplan för just judiska studier utan att frågan bör behandlas i ett vidare perspektiv med hänsyn till samtliga nationella minoriteters eventuella behov. påpekar vidare att en speciell kursplan för studier av ett speciellt kulturarv skulle generera flera frågor som rör såväl skolors som elevers rättigheter och skyldigheter. Som framgår av det sagda bereds ärendet inom . Jag kan därför inte ge några ytterligare besked .