ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · GO111436 · 2001-06-20 00:00:00 — Fråga 2000/01:1436 av () till justitieminister om resurser till polisen i Polisväsendet i har fått kraftigt minskade resurser till sin verksamhet. Därutöver står man inför en generationsväxling, då många ska pensioneras . De speciellla förhållandena med t.ex. långa avstånd och den höga medelåldern bland personalen påverkar polisens verksamhet negativt. Det är inte acceptabelt att trygghet och rättssäkerhet för boende i glesbygden är sämre än för övriga medborgare i landet. Det är nödvändigt att polisen i får större resurser för att kunna upprätta samma standard för ordningsmakten som för övriga landet. Jag vill fråga justitieministern om han är beredd att vidta åtgärder så att fördelning av resurser till polismyndigheten inte missgynnar glesbygden.
fr · GO111437 · 2001-06-20 00:00:00 — Fråga 2000/01:1437 av () till justitieminister om utildningskvoter vid polisutbildningen i har fått vidkännas kraftiga nedskärningar av personalresurser . har man svårt att rekrytera nya poliser allteftersom nuvarande personal pensioneras. Det påverkar polisens arbete negativt liksom människors tilltro till ordningsmakten, när polisen finns inte tillgänglig bl.a. beroende på de långa avstånden. En alltför stor del av arbetstiden går åt till att åka mellan olika insatser och uppdrag i stället för utredningsarbete. Tornedalskommunerna har också tre officiella språk: svenska, finska och tornedalsfinska. Samarbetet med de finska grannkommunerna över gränsen utvecklas alltmer och gäller också polisarbetet. Därför är det viktigt att ungdomar från , som är flerspråkiga och väl känner till denna miljö, får möjlighet att utbilda sig till poliser och verka i . Sökande från till polisutbildning bör ha en särskild utbildningskvot vid i dels för att garantera personalrekrytering dels för att ta till vara deras språk- och kulturkompetens. Jag vill fråga justitieministern om han avser att vidta åtgärder för att en utbildningskvot för sökande från finns vid i .
fr · GO111438 · 2001-06-20 00:00:00 — Fråga 2000/01:1438 av () till justitieminister om bekämpning av terrorism Händelserna vid förra helgens i visar på klara brister när det gäller de svenska polisiära myndigheternas förmåga att effektivt bekämpa en form av modern terrorism. Människor med uppsåt att allvarligt skada personer och egendom, i värsta fall med uppsåt att döda, gömmer sig effektivt bland oftast unga och uppenbart lättförledda människorna i stora demonstrationer. Svårigheterna att identifiera dessa våldsverkare eller att gripa dessa är betydande. Polisen saknar praktisk möjlighet att använda effektiva hjälpmedel för att rå på en folkmassa som kommer helt ur kontroll. Effekterna blir som upplevts förödande framför allt mänskligt, men även materiellt. Personer i en skala från yrkesdemonstranter till fullfjädrade terrorister kommer sannolikt fortsätta att utnyttja de svenska polismyndigheternas brister när helst tillfälle ges. Vad avser justitieministern vidta för åtgärder för att motverka på-gatan-terroristers välriktade angrepp på vår svenska demokrati?
fr · GO111439 · 2001-06-20 00:00:00 — Fråga 2000/01:1439 av () till justitieminister om förbud av maskering för demonstranter Det finns en lag som förbjuder bärande av uniform, eller liknande klädedräkt, som syftar till att utmärka bärarens politiska meningsinriktning. Förbudet gäller också del av uniform, armbindel eller annat i ögonen fallande tecken som kan jämföras med uniform. Under kravallerna i uppträdde ett stort antal personer maskerade, iklädda rånarluvor, för att hindra identifiering. Dessa individer har också i övrigt tett sig vara klädda på enhetligt sätt, i syfte att skapa samhörighet och hindra identifiering. I skydd av denna anonymitet har ett antal personer beväpnade med stenar och påkar begått allvarliga brott mot personer och egendom, samt skapat upplopp. Det kan knappast föreligga tungt vägande skäl för varför demonstranter med seriösa syften skulle behöva uppträda maskerade. Demonstrationer på allmän plats kräver tillstånd. Det borde finnas hinder för demonstranter att uppträda under maskering, så att polisen tidigt skulle kunna ingripa mot potentiella problem. Ett sätt att åstadkomma detta skulle kunna vara att ändra lagen, så att maskering av denna typ omfattas av förbud. Är justitieministern beredd att ändra lagen, så att maskering av ovan berörd typ kommer att omfattas av ett förbud?
fr · GO111440 · 2001-06-20 00:00:00 — Fråga 2000/01:1440 av () till justitieminister om åtgärder mot maskerade demonstranter Under demonstrationerna i har polisen burit numrerade hjälmar för att det i efterhand ska kunna vara möjligt att identifiera enskilda polismän. I sitt mycket svåra arbete för att upprätthålla lag och ordning har polisen mött maskerade demonstranter som i många fall begått allvarliga brott, men som inte varit möjliga att identifiera. Demonstrationsrätt och yttrandefrihet är grundläggande demokratiska värden som faktiskt hotas av de aktivister som uppträdde i . Under förberedelserna till i talades det mycket om antivåld och dialog, men ändå genomfördes de värsta kravaller som någonsin ägt rum i . En fråga av många som måste besvaras är om den nuvarande lagstiftningen ger tillräckliga förutsättningar för polisen att upprätthålla ordning och säkerhet. Mot bakgrund av ovanstående vill jag ställa följande fråga till justitieministern: Vilka åtgärder avser statsrådet vidta vad gäller att förändra lagstiftningen så att polisen, när så krävs, kan avbryta en demonstration för att identifiera maskerade och våldsamma deltagare?
fr · GO111441 · 2001-06-20 00:00:00 — Fråga 2000/01:1441 av () till justitieminister om maskerade demonstranter Justitieministern förespråkade att poliser, som har till uppgift att övervaka demonstrationer, ska ha sina hjälmar märkta. Anledningen till märkningen är att möjliggöra identifiering av enskilda poliser vid eventuell utredning. visar det sig att demonstranter uppträder maskerade, vilket försvårar identifiering. I många andra fall, t.ex. i bank-, post- och butikslokaler, kopplas maskering direkt ihop med att individen avser att begå något brottsligt. Demonstrationsanordnarna bär ett stort ansvar för deltagarnas uppträdande, och borde utesluta maskerade meddemonstranter. Om inte detta görs måste polisen få möjlighet att ingripa. Mot bakgrund av ovanstående vill jag ställa följande fråga till justitieministern: Vilka åtgärder avser statsrådet vidta för att förhindra att maskerade kan deltaga i demonstrationer?
fr · GO111442 · 2001-06-20 00:00:00 — Fråga 2000/01:1442 av () till näringsminister om investeringsstöd till solceller I de flesta länder ges investeringsstöd för solceller. Några exempel: ger investeringsbidrag på . har infört stöd för solceller av investeringskostnaden. I får hushållen av investeringskostnaden, förutom bra avskrivningsmöjligheter för investeringen för företag. I ges fastprisstöd på 99 pfennig per kWh samt investeringsstöd i form av lån med subventionerad ränta. I har man infört en tillförseltariff om 66 pesetas per kWh. Genom att andra länder ger stöd på detta sätt hamnar , trots att Ångströmslaboratoriet i ligger i framkant på utvecklingen, på efterkälken när det gäller en av de stora framtidsbrancherna. Detta är djupt olyckligt @ och det blir inte bättre av att den utredning, som mp redan i sin första förhandling med regeringen efter valet fick löfte om inte kommit någon vart. Avser näringsministern att påskynda arbetet för att stimulera solcellsutvecklingen i ?
fr · GO111443 · 2001-06-20 00:00:00 — Fråga 2000/01:1443 av () till näringsminister om näringslivets utveckling i Det finns uppenbarligen hinder för distansarbete över med gällande regelverk. Distansarbete är med dagens IT-teknik ett sätt att kunna minska arbetspendling och därmed kunna bo i och ha sin arbetsgivare och arbetsplats i . I synnerhet inom IT-branschen är detta rimligen ett arbetssätt, som är lämpligt. visar det sig att man kan förhindras att distansarbeta om man är bosatt på svenska sidan, men har sin arbetsgivare och arbetsplats på den danska. Arbetsgivaren i måste då, enligt uppgift, betala en avgift till svenska staten på en tredjedel av lönen. Under sådana förhållanden motarbetas integrationen, liksom näringslivets utveckling och tillväxten i regionen. Detta är knappast önskvärt. Avser ministern vidta åtgärder för att ändra dessa regler?
fr · GO111444 · 2001-06-20 00:00:00 — Fråga 2000/01:1444 av () till näringsminister om och ökade svenska statsägda sina aktieandelar inom tyska Hamburger Elektrizitätswerke (HEW) från 37,till 71,. HEW i sin tur köpte för 13 mrd skr av aktierna inom östtyska eldistributören () och kolbolaget (Laubag). Köpet av de östtyska kolbolagen är tredje steget i tyska expansion. Med uppköp av Laubag och VEAG har svenska inte bara blivit storägare av två östtyska kol- och elbolag, man har också ärvt en massa problem: Dagbrott av brunkol i innebär både en storskalig landskaps- och miljöförstöring och en total utplåning av sorbernas kultur. Såren efter brunkolsbrytningen är inte speciellt vackra. På många håll ser de dagbrotten i ut som jättelika månlandskap eller grytor fyllda av sly och omgärdade av varningsskyltar. Sorber är en av fyra etniska minoriteter i (ca 60000 människor). raderades 72 sorbiska byar i Brandenburg och för alltid från kartan på grund av dagbrottet. Sammanlagt förflyttades ca 25000 människor. ska nu efter ytterligare en sorbisk by falla offer för brunkolsbrytningen @ Horno (= sorbiska Rogow). Svenska som huvudägare av VEAG och Laubag ansvarar för storskalig miljöförstöring och förstöring av ovärderligt kulturarv i . Med anledning av ovanstående vill jag fråga hur ministern tänker agera när det gäller svenska ansvar för omfattande miljö- och kulturförstöring i .
fr · GO111445 · 2001-06-20 00:00:00 — Fråga 2000/01:1445 av Skånberg (kd) till utrikesminister om religionsfrihet i EU och dess närhet I avskedades en frikyrklig lågstadielärare sedan skolstyrelsen slagit fast att "medlemmar i denna sekt inte lämpar sig för att utbilda barn". I såväl som finns nu lagar som skiljer mellan "staligt erkända" religioner och "övriga" som särbehandlas, dit evangeliska frikyrkor räknas. klubbades i en "antisektlag" som ger möjlighet att upplösa och bannlysa "sektliknande rörelser", dit också evangeliska kyrkor räknas. En missionerande verksamhet kan benämnas som "bedrägligt utnyttjande av tillstånd av okunnighet eller svaghet" och medföra fängelsestraff och 250000 FF i böter. De nya lagarna sprids till EU-grannarna i , där t.ex. bedriver en allt hårdare hets mot evangeliska kristna, under hänvisning till EU-ländernas nya antisektlagar. Biskoparna i den Kristna Evangeliska Unionen i vädjar nu i ett öppet brev om hjälp för den hotade religionsfriheten. Avser utrikesministern att påtala vikten av religionsfrihet i , , och ?
fr · GO111446 · 2001-06-20 00:00:00 — Fråga 2000/01:1446 av (m) till utrikesminister om närmande till EU () och beslutade att lämna ett finansiellt stöd om för ett ekonomiskt återhämtnings- och stabiliseringsprogram utöver den planerade långivning som de båda institutionerna beslutat att ge. I samband med att beslutet offentliggjordes uttalade finansminister , ordförande i Ekofin, i ett pressmeddelande bl.a. att "tillsammans med det nationella reformprogram för anpassning till som antagits, bl.a. med åtgärder för att förbättra respekten för de mänskliga rättigheterna, skapas också förutsättningar för en mer positiv politisk utveckling och ett närmande till EU". Mot bakgrund av ovanstående vill jag ställa följande fråga till utrikesministern: Vilka åtgärder avser statsrådet vidta för att klargöra huruvida , innan beslutet om IMF:s och exeptionella finansiella stöd togs, har argumenterat för att ett sådant stöd skulle villkoras med aktiva åtgärder från den turkiska regeringens sida för att förbättra hänsynen till mänskliga rättigheter och grundläggande friheter i ?
fr · GO111447 · 2001-06-20 00:00:00 — Fråga 2000/01:1447 av (m) till utrikesminister om verksamheten vid I en utvärderingsrapport rörande de vunna erfarenheterna av den verksamhet som bedrivs vid det i lokaliserade "" (), riktas en hel del kritik mot bl.a. den verkställande ledningen, ansvars- och beslutsordningen inom och mellan institutets olika organ samt sundheten i den ekonomiska hanteringen m m. är en av IDEA:s 14 medlemsstater. Rapporten har i förvånansvärt liten grad varit föremål för mediernas uppmärksamhet, med några få undantag. Eftersom var initiativtagare och en av de starkaste pådrivarna bakom institutets tillkomst samt till icke obetydlig del finansierar dess verksamhet med skattemedel, finns det god anledning att ägna skärpt uppmärksamhet åt hur de intentioner som bär upp institutet förverkligas och förvaltas. I all synnerhet som är en av många internationella organisationer som arbetar med samma eller snarlika syften och mål. Mot bakgrund av ovanstående vill jag ställa följande fråga till utrikesministern: Vilka åtgärder avser statsrådet vidta med anledning av den aktuella utvärderingsrapporten om IDEA:s verksamhet?
fr · GO111448 · 2001-06-20 00:00:00 — Fråga 2000/01:1448 av () till statsminister om vandaliseringen i Under i vandaliserades delar av staden. Fönster krossades, inredning i butiker eldades upp, varor stals @ kort sagt förödelsen var stor och drabbade såväl näringsidkare som privatpersoner. En del skador täcks förmodligen av försäkringar, annat gör det inte. Vilka åtgärder avser statsministern att vidta för att hålla de drabbade skadeslösa?
fr · GO111449 · 2001-06-20 00:00:00 — Fråga 2000/01:1449 av () till statsrådet om barnens rätt att höras har flera familjer, vars barn inte hörts av , avvisats från . 1§ angående "Utredning om barn m.m." lyder: "Vid bedömningen av frågor om tillstånd enligt denna lag skall det, om det inte är olämpligt, klarläggas vad barn som berörs av ett beslut i ärendet har att anföra och det skall tas den hänsyn till det anförda som barnets ålder och mognad motiverar." Lagtexten är tvingande i den meningen att den anger ordet "skall". Det är därför anmärkningsvärt när ändå inte hör barn som uttryckligen framfört önskemål om detsamma. Enligt ska konventionsstaterna "tillförsäkra det barn som är i stånd att bilda egna åsikter rätten att fritt uttrycka dessa i alla frågor som rör barnet, varvid barnets åsikter skall tillmätas betydelse i förhållande till barnets ålder och mognad. För detta ändamål skall barnet särskilt beredas möjlighet att höras". Enligt är det utlänningslagen och dess förarbeten (prop. 1996/97:25) som är vägledande i deras bedömning. Utifrån detta drar nämnden en annan slutsats än den att det är barnens absoluta rätt att uttrycka sin åsikt och bli hörd. Vilka åtgärder avser statsrådet vidta för att komma till rätta med den diskrepans som uppstått mellan intentionen bakom utlänningslagen och dess tillämpning?
fr · GO111450 · 2001-06-20 00:00:00 — Fråga 2000/01:1450 av () till jordbruksminister om miljöstödet för utrotningshotade mjölkboskapsraser Nya raskoder ska införas för utrotningshotade husdjursraser. Innan detta sker bör nuvarande stödordning utvärderas för att tydliggöra hur ett bevarandeprogram ska utformas för att dels verkligen bevara den ras som avses och dels inte negativt påverkar det bevarandearbete som redan pågår. Det är även viktigt att regelverket inte öppnar för tveksamheter eller tolkningsproblem. En fråga gäller i vilken utsträckning inblandning av andra raser ska tillåtas. I nuvarande regelverk är detta inte konsekvent, vissa besläktade raser accepteras medan andra utesluts. Det förekommer även att obesläktade raser kan ingå. En annan konsekvens av nuvarande raskriterier är bl.a. att könskörtelhypoplasi har ökat samt att mjölkproduktion och därmed även lönsamheten har sjunkit sedan stödet infördes. En ytterligare aspekt är om bevarandearbetet också ska inriktas på att bevara djuren för de ändamål de historiskt har använts till. För SKB-rasen eller fjällkon, finns en uppenbar risk att den endast kan bevaras som dikor i . Detta trots att rasens särdrag varit anpassningen till den speciella miljö som finns i norra . För att undanröja risken att obesläktade raser felaktigt ingår i de nya raskoderna eller att besläktade raser utestängs vill jag ställa följande fråga: Är jordbruksministern beredd att låta göra en utvärdering och en översyn av det nuvarande regelverket för stöd till utrotningshotade koraser innan nya raskoder fastställs?
fr · GO111451 · 2001-06-20 00:00:00 — Fråga 2000/01:1451 av () till miljöminister om statens skogsinnehav har länge starkt kritiserats för sitt sätt att förvalta statens skogar. Kritiken var berättigad och tillsatte regeringen äntligen en särskild utredare för att se över formerna för statens samlade skogsförvaltning. Meningen är att ett helhetsgrepp av förvaltningen av statens skogsinnehav ska tas där bl.a. miljömålen sätter ramarna. förvaltar större delen av statens skogar. Trots kritiken mot de statliga skogarnas tidigare förvaltare, , upprepar nu även fastighetsverkets misstag bl.a. genom att planera avverkning av skog som ligger ovanför gränsen för fjällnära skog i ett område strax intill naturreservat i . Det har även framkommit att just nu undersöker om FSC-certifieringen tillåter dem att avverka fjällnära skog. Svenska staten ska genom sitt förvaltande av gemensamma tillgångar, som dessa skogar innebär, vara ett föredöme och visa att skogsbruk i kombination med andra konkurrerande markanvändningsintressen är möjligt. Så har och är fortfarande inte alltid fallet. Möjlighet till förbättring och ansvarstagande finns i och med den tillsatta utredningen. Jag vill därför fråga: Avser miljöministern verka för att ett avverkningsstopp av all fjällnära skog införs i väntan på att utredningen av statens skogsinnehav presenteras?
fr · GO111452 · 2001-06-20 00:00:00 — Fråga 2000/01:1452 av () till försvarsminister om deltidsbrandmän i glesbygd På många håll i landet är det stora rekryteringsproblem då det gäller att få folk till de s.k. deltidsbrandkårerna. Detta eftersom många företag försvinner, vidare har kvarvarande företag en så låg bemanning att det inte möjliggör att en eller flera personer akut kan lämna sitt arbete. I i finns skisser på ett projekt där man bildar exempelvis ett bolag och där ett antal deltidsbrandmän tar åt sig en rad arbetsuppgifter från en rad olika arbetsgivare @ allt för att kunna stanna i bygden och för att kunna klara beredskapen för räddningstjänsten. tycks hela projektet @ som kommit till på grund av rekryteringsproblem @ stupa på att räddningstjänsten inte får köpa beredskap av ett privat företag. Mot bakgrund av ovanstående vill jag fråga statsrådet följande: Vilka åtgärder avser statsrådet vidta för att låta räddningstjänsten köpa beredskap av privata företag?
fr · GO111453 · 2001-06-20 00:00:00 — Fråga 2000/01:1453 av Per () till vice statsminister om statligt stöd till politiska manifestationer UD och Statsrådsberedningen har enligt uppgift satsat pengar på aktiviteter organiserade av ATTAC och Göteborgsaktionen under . Bland de programpunkter som stötts med offentliga medel återfinns bl.a. det protestmöte vid som sedermera blev upptakten till kravallerna på . En del av stödet har gått till s.k. icke-våldsplanering. Detta icke-våld var tänkt att gå ut på att bryta igenom polisens avspärrningar genom att rusa emot dem och trycka på mot poliskedjor och avspärrningar. Enligt icke-våldsnätverkets egna programpunkter finns inget avståndstagande från vandalisering av egendom. ("3. Vi förstör inte materiel på ett sätt som kan innebära fara för kännande varelser".) Avser regeringen att även stödja den här typen av verksamhet och organisationer?
fr · GO111454 · 2001-06-20 00:00:00 — Fråga 2000/01:1454 av () till näringsminister om förbud mot bekvämlighetsflagg har infört ett förbud mot anlöp av fartyg från vissa stater som har s.k. bekvämlighetsflagg. Motivet för detta är främst att värna om den miljön i sitt farvatten. De bekvämlighetsflaggade båtarna utgör den största risken för fartygsolyckor och oljeutsläpp. Miljö och säkerhet sätts ofta på undantag för att tjäna maximalt på de transporter som utförs. miljö är mycket känslig och måste skyddas extra noga om dess biodiversitet och biologiska funktion ska bevaras. Kampen mot bekvämlighetsflagg har i första hand förts av de fackliga organisationerna. Den arbetsmiljö, de löne- och andra arbetsvillkor som hör ihop med bekvämlighetsflagg gör detta till en lättförståelig prioritering. Riksdagsbeslutet om sjöfartsstöd är en klok åtgärd för att värna om kvalitet inom sjöfarten. Ett förbud mot anlöp av fiffelflagg i svensk hamn vore en naturlig fortsättning. Ytterligare ett motiv till restriktivitet mot bekvämlighetsflagg är fartygssäkerheten gentemot resenärerna. Riksdag och regering har sedan diskuterat fartygssäkerhet vid många tillfällen. Regeringens avlämnade proposition om fartygssäkerhet är välkommen. Att avvisa bekvämlighetsflaggade fartyg skulle minska risken för kommande fartygsolyckor högst väsentligt. Jag vill fråga om näringsminister är beredd att ta initiativ till ett svenskt förbud mot bekvämlighetsflaggade fartyg.
fr · GO111455 · 2001-06-21 00:00:00 — Fråga 2000/01:1455 av () till socialminister om sjukvården i västra och Den politiska majoriteten i vill lägga ned akut-, kirurgi- och medicinverksamheten på . Det innebär att västra och blir en vit fläck på sjukvårdskartan, vilket skapat stor oro bland människor på orter som och . En nedläggning av riskerar föra med sig att regionens attraktionskraft minskar, eftersom människor tvekar att flytta med sina familjer till platser långt från sjukvård. Tryggheten och valfriheten minskar om politiska beslut gör att avstånden blir alltför långa till sjukvården. Det är viktigt att alla människor i ges möjlighet att välja sjukvård och vårdgivare. Om människor gavs inflytande över vården, så skulle deras val av vårdgivare styra sjukhusets framtid. Sjukvården bör präglas av ett varierat utbud av vårdgivare, enskilda eller offentliga, dit patienterna efter eget val kan vända sig. Ett alternativ som förts fram för att rädda verksamheten i är att en privat vårdgivare skulle ges möjlighet att ta över driften av sjukhuset. Vad avser socialministern göra för att säkerställa rimlig och likvärdig tillgång till sjukvård för människor i hela landet, också i västra och ?
fr · GO111456 · 2001-06-21 00:00:00 — Fråga 2000/01:1456 av () till näringsminister om flygande inspektioner För att kunna arbeta i riktning mot den s.k. nollvisionen är det nödvändigt att upprätthålla ambitionsnivån på polisens flygande inspektioner. har uttalat att antalet flygande inspektioner bör hållas på den nivå som regeringen förordade , dvs. Det uppsatta målet har emellertid aldrig nåtts. Dessutom framgår att verksamheten har dragits ned kraftigt , från 1998 till 2000. har tillkännagivit för regeringen att se över denna verksamhet enligt ett förslag från revisorer. skrev i betänkandet 2000/01:TU14 bl.a. följande om flygande inspektioner: "Mot den bakgrunden anser utskottet att regeringen närmare bör analysera de av revisorerna aktualiserade frågorna om orsakerna till att verksamheten inte fått avsedd omfattning och till redovisade regionala skillnader i verksamhetsutfall samt om behovet av en förstärkt samordning av verksamheten." Vilka åtgärder avser ministern vidta för att hålla antalet flygande inspektioner på den nivå regeringen förordade 1993?