ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
frs · GP12124 · 2001-11-14 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:124 om livsmedelssituationen i de västsahariska flyktinglägren i har frågat mig vad jag avser att göra för att trygga livsmedelsleveranserna till de västsahariska flyktinglägren i . är av tradition en viktig bidragsgivare till de västsahariska flyktingarna. Sida har länge bidragit med humanitär hjälp till flyktinglägren via enskilda organisationer (, Praktisk solidaritet, kvinnor, Forum Syd). har totalt utgått i stöd till de västsahariska flyktingarna från svensk sida. uppgår stödet till i form av fraktbidrag till den enskilda organisationen solidaritet som samarbetar med den sahariska Röda halvmånen (). har också givits i stöd till den kvinnor. Av det svenska årsstödet till UNHCR har avsatts för insatser i , inklusive för de västsahariska flyktingarna. Av årsbidraget till WFP (som totalt uppgår till ) har (ca ) avsatts för de västsahariska flyktingarna. Sida håller på att förbereda ett beslut som ska fattas om i stöd till för fortsatt leverans och distribution av vällingpulver till flyktinglägren. Frågeställarens uppfattning att ett stort ansvar för att förhindra en allvarlig livsmedelskris ligger på , eftersom vi är en av WFP:s största bidragsgivare, är ett något motsägelsefullt påstående. Just genom att vi är en av WFP:s största givare generellt, och en trogen bidragsgivare till de västsahariska flyktingarna specifikt, tar vi redan ett stort ansvar för denna grupp människor. I den överenskommelse som och WFP ingår om det svenska bidraget, överlåts åt WFP att föreslå hur det svenska bidraget ska fördelas. Av årets bidrag har alltså fördelats till WFP:s insatser för de västsahariska flyktingarna i . Denna fördelning har WFP gjort i ljuset av hur andra givare har bidragit till just denna insats. Man har alltså gjort bedömningen att från det svenska årsbidraget skulle vara tillräckligt för att tillsammans med andra givares stöd finansiera insatsen för de västsahariska flyktingarna. Under det svenska EU-ordförandeskapet sammanställde en särskild om den humanitära situationen i flyktinglägren i , som påtalade bristerna i livsmedelsförsörjningen. Denna rapport bidrog till att humanitära kontor, ECHO, med början , byggde upp reservlager av basföda som ska räcka . WFP har lånat livsmedelsförnödenheter ur denna buffert, vilket möjliggjort en jämn distribution av livsmedel till flyktingarna i lägren. I de kontakter vi haft med WFP och andra humanitära organisationer som är verksamma i till förmån för de västsahariska flyktingarna (särskilt UNHCR), har de bekräftat att livsmedelssituationen har förbättrats. Den är dock fortfarande oroande av det skälet att den mängd livsmedel som når de västsahariska flyktingarna inte är tillräcklig för att fullt ut täcka behoven hos en befolkning som är nästan helt och hållet beroende av matleveranser utifrån. WFP räknar dock med att med nuvarande lager ska maten räcka t.o.m. januari månad . Då har ett nytt budgetår inträtt och nya medel, inklusive från i form av nästa årsbidrag till WFP, tillskjuts.
frs · GP12125 · 2001-11-16 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:125 om medborgarnas rättssäkerhet i har frågat mig vilka åtgärder jag avser vidta för att förmå att upphäva en lagstiftning som strider mot Köpenhamnskriterierna. Den verkar både bilateralt och genom EU för att ska genomföra nödvändiga reformer för att uppfylla de politiska Köpenhamnskriterierna. I EU:s anslutningspartnerskap för specificeras vilka prioriteringar den turkiska regeringen bör göra i sitt arbete för att uppfylla kriterierna, inklusive krav på förändringar av lagstiftningen. I bilaterala kontakter framhåller EU:s tydliga krav på att Köpenhamnskriterierna måste vara uppfyllda innan medlemskapsförhandlingar kan inledas. Den fördjupade politiska dialogen med används för att inskärpa dessa krav. Från svensk sida välkomnas de konstitutionella förändringar som den turkiska nationalförsamlingen godkände . I en deklaration framhöll EU att förändringarna utgör ett positivt steg framåt för demokratisering av landet och ett första steg i genomförandet av nationella program för EU-anpassning. uppmanas att fortsätta reformerna och vidta andra åtgärder, särskilt genom lagstiftning, för att försäkra att reformerna verkligen vinner praktiskt genomslag. I vilken utsträckning skyddet för de grundläggande rättigheterna i verkligen kommer att stärkas, kommer att bero på tolkningen av de konstitutionella tilläggen, detaljerna i genomförandelagstiftningen och på den praktiska tillämpningen av lagarna av myndigheterna. Självklart är det och EU:s uppfattning att lagarna måste efterlevas fullt ut. Kommissionen presenterade en utvärdering av framsteg i arbetet på att uppfylla kraven i anslutningspartnerskapet, inklusive kraven vad avser mänskliga rättigheter.
frs · GP12126 · 2001-11-16 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:126 om situationen i Cochabamba, har frågat mig vad jag avser göra för att förmå den bolivianska regeringen att inleda ett reformarbete för bönderna i området Cochabamba och värna om deras mänskliga rättigheter. Låt mig inledningsvis betona att regeringen noga följer utvecklingen i och fördömer varje kränkning av de mänskliga rättigheterna som sker. Det är riktigt som påpekar, att kränkningar har förekommit i flera fall i samband med konfrontationer mellan polis och kokabönder. Dessa händelser har naturligtvis fördömts av EU. När det gäller kokaodling i Cochabambaområdet är emellertid problemet mer komplext än vad som antyds i frågan. Enligt den bedömning som gjorts av bl.a. UD och Sida handlar det om illegal och ganska påbörjad kokaodling. Det är således inte främst ett exempel på traditionell kokaodling för privat bruk, utan koka som odlas olagligt för kokainframställning. Det är således riktigt som påpekar, att situationen mellan regeringen och kokabönderna är spänd. Den nuvarande regeringen har, sedan sitt tillträde 1997, försökt att bekämpa den illegala kokaodlingen. Politiken har väckt starkt motstånd hos kokabönderna, för vilka kokan är en lättodlad och lukrativ gröda. Alternativodlingsprojekt finns och det görs insatser för alternativa sysslor för dessa bönder, men få av dessa alternativa sysslor kan erbjuda inkomster i närheten av dem kokaodling ger. Ännu har regeringen inte lyckats hitta näringar som helt kan ersätta det inkomstbortfall som kokabekämpningspolitiken innebär. nye president har meddelat att jordfördelningsfrågan är en central fråga för regeringen. Det är min förhoppning att regering och president snabbt kan finna hållbara lösningar på dessa problem. Statssekreterare hade vid besök i möjlighet att diskutera situationen i landet med regeringen. Vikten av alternativ odling och andra alternativa sysselsättningsprojekt framfördes då. ledde även den 11@12 juni ett om regionala narkotikafrågor i och , som hölls i , och där regionala problem och förslag till lösningar på narkotikafrågorna diskuterades. kommer att fortsätta sitt pågående stöd till reformprocess i syfte att bidra till en förbättrad situation för de allra fattigaste, inklusive småbönderna, genom bidrag till utbildningsreformen, decentraliseringsprogrammet, förvaltningsreformen samt stöd till Ombudsmannainstitutionen, som infördes och har fått en viktig position i försvaret av medborgarnas rättigheter. har en tydlig profil i samhällsdebatten i och genom vårt aktiva stöd hoppas jag att den ska vinna alltmer mark för främjande av mänskliga rättigheter i .
frs · GP12128 · 2001-11-07 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:128 om regionala utvecklingscentra har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att utveckla och ta till vara den kompetens och regionala utvecklingspotential som byggts upp inom ramen för IUC:s verksamhet. Staten har lagt s.k. UPA-uppdrag på IUC-bolag i olika delar av landet. UPA-uppdraget innehåller tre delar, uppsökande verksamhet, produktutveckling och avknoppningsprojekt. Antalet IUC-bolag har utökats och erhåller 21 IUC-bolag . Jag vill i detta sammanhang erinra om de många positiva följdeffekter som IUC-verksamheten genererat utanför de s.k. UPA-uppdragen. Ett exempel på sådana följdverksamheter är den omfattande utbildning som IUC-nätverken skapat och som riktar sig direkt till småföretagen. Verket för näringslivsutveckling har fått i uppgift att vara samordnare på nationell nivå av den statliga upphandlingen av vissa verksamheter vid IUC under den försöksperiod som pågår. Myndigheten har ansvaret för att beställa tjänster inom ramen för det s.k. UPA-uppdraget från IUC-nätverken. Vi betonar att den typ av underifrån och regionalt initierad verksamhet som IUC representerar är ett värdefullt inslag i näringspolitiken. bereds regleringsbreven till myndigheterna inom . Då Verket för näringslivsutveckling ansvarar för beställningen av uppdragen, kommer beslut om uppdrag till IUC-bolagen huvudsakligen att framgå av regleringsbrev för Verket för näringslivsutveckling. På är det viktigt att mer samlat ta ställning till erfarenheterna av verksamheten för att kunna bedöma det statliga engagemanget.
frs · GP12129 · 2001-11-07 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:129 om socialförsäkringen och a-kassan har frågat mig om vilka initiativ jag ämnar ta för att råda bot på den besvärliga situationen för arbetspendlarna i avseende dansk och svensk sjukpenning. Inledningsvis vill jag som bakgrund erinra om att samordning av socialförsäkringssystemen inom EU äger rum på grundval av gemensamma regler i EG-förordningen 1408/71. I enlighet med dessa regler, omfattas en person som är bosatt i ett land och arbetar i ett annat, av arbetslandets socialförsäkring. Följaktligen kommer en person som är bosatt i och som arbetar i , att omfattas av dansk socialförsäkring. Utformningen av de nationella socialförsäkringssystemen är en nationell angelägenhet och inte underkastat krav på gemensamma regler såsom ersättningstider eller ersättningsnivåer. Detta leder till att de olika nationella systemen ser olika ut. Ett exempel på detta är utformningen av den danska och den svenska sjukpenningförsäkringen. Då rätten till dansk sjukpenning upphört kan inte sjukpenning fortsätta att utgå enligt svensk lagstiftning, eftersom detta förutsätter att personen i fråga intjänat rätt till ersättning enligt svenska regler. Skillnaderna mellan systemen blir särskilt tydliga i de fall en person är bosatt i och genom arbete omfattad av dansk försäkring. I vissa fall upplever den enskilde individen att det ena systemet är mer generöst än ett annat, och i andra fall motsatsen. Jag vill uppmärksamma, att den fråga som beskriver, är en fråga som aktualiseras i samtliga fall av gränsarbete, inte enbart i . Eventuella problem som uppstår i samband med gränsarbete måste lösas på europeisk nivå. Jag anser, att denna fråga inte handlar om svårigheter som uppkommit på grundval av de europeiska samordningsreglerna, utan på grund av de skillnader som finns mellan det svenska och det danska systemet. Jag anser att den viktigaste åtgärd som åligger såväl ansvariga myndigheter som den enskilde individen, är att informera sig om skillnaderna mellan systemen. Då den informationen inhämtats, kan den enskilde göra en bedömning av vilka fördelar och nackdelar som kan komma att uppstå i samband med gränsarbetet. För att komma till rätta med det problem som tar upp i sin fråga, har den svenska och danska regeringen gemensamt inrättat en informationsfunktion i . Inom ramen för denna funktion finns bl.a. en gemensam databas där information om det danska och det svenska socialförsäkringssystemet kan inhämtas.
frs · GP12130 · 2001-11-07 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:130 om a-kassa och föräldraledighet har frågat vilka initiativ socialförsäkringsministern ämnar vidta för att snabbt råda bot på situationen för arbetspendlarna med småbarn i . har ställt frågan till statsrådet , men eftersom den till övervägande del rör arbetslöshetsersättning har frågan överlämnats till mig. Jag vill som bakgrund erinra om att samordningen av socialförsäkringssystemen inom EU äger rum genom gemensamma regler i EG-förordningen 1408/71. Enligt dessa regler omfattas en person, som är bosatt i ett land och arbetar i ett annat, av arbetslandets socialförsäkring. För den som blivit arbetslös finns särskilda regler för vilket lands lagstiftning som då blir aktuell. Utformningen av de nationella socialförsäkringssystemen är en nationell angelägenhet utan krav på gemensamma regler för villkoren för rätt till ersättning. beskriver en situation där en person som bor i arbetat i och uppburit dansk föräldraförsäkring och därefter haft tjänstledigt (danskt orlov) för att vara hemma med sitt barn . Personen har därefter blivit arbetslös och söker arbetslöshetsersättning i . Hade personen bott i hade dansk arbetslöshetsersättning lämnats. Om personen bott och arbetat i och varit hemma för vård av barnet upp till hade svensk arbetslöshetsersättning lämnats. Syftet med förordningen är att främja den fria rörligheten inom EU. En arbetslös ska således inte förlora på att ha utövat sin rätt till rörlighet inom EU. Sökanden ska inte heller få några otillbörliga förmåner genom att röra sig inom EU. Idealet är att resultatet av de olikheter som kan finnas i de nationella systemen gör det så neutralt som möjligt om arbete, föräldraledighet, eller annat utövats i den ena eller andra medlemsstaten inom EU. Jag vet att diskussioner pågår inom AMS om tillämpningen av bestämmelserna vad gäller arbetslöshetsersättning och danskt orlov för vård av barn. Jag kommer att noga följa det arbetet och anser därför att det nu inte finns något behov att ta något särskilt initiativ i denna fråga.
frs · GP12131 · 2001-11-07 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:131 om information om organdonationer har frågat mig om jag är beredd att snabbt ta initiativ till en bred informationskampanj för att öka människors kunskap om organdonationernas betydelse samt om möjligheten att på något sätt registrera sin vilja. Många svårt sjuka människor kan tack vare en transplantation få ett förlängt liv och en bättre livskvalitet. Av undersökningar som gjorts framgår också att många människor tycker att transplantation är en bra och viktig behandlingsform. Antalet utförda transplantationer har emellertid, på grund av brist på donerade organ, minskat kraftigt . Jag har därför för avsikt att ta upp frågan om information kring organdonation i årets s.k. Dagmaröverläggningar mellan staten och .
frs · GP12132 · 2001-11-14 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:132 om akutsjukvård har frågat vilka åtgärder socialministern har för avsikt att vidta för att förhindra att människor som söker uppehållstillstånd förvägras livsnödvändig vård. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på frågan. Varje landsting ska enligt hälso- och sjukvårdslagen erbjuda en god hälso- och sjukvård åt dem som är bosatta inom . Därutöver ska erbjuda omedelbar hälso- och sjukvård till den som vistas inom utan att vara bosatt där. Landstingen har inte rätt till statlig ersättning för denna vård utan får kräva ersättning från individen om han eller hon inte omfattas av eller annan för internationell överenskommelse. kompenseras dock landstingen i överenskommelserna mellan staten och landstingen om ersättningar till hälso- och sjukvården med för bl.a. kostnader i en sådan situation. Vad som anses vara omedelbar vård får prövas från fall till fall av den behandlingsansvarige läkaren. Hälso- och sjukvården för asylsökande m.fl. regleras i en särskild överenskommelse mellan staten och . Denna överenskommelse går utöver landstingens skyldigheter enligt hälso- och sjukvårdslagen. Överenskommelsen innebär att landstingen ska ge vuxna asylsökande akut hälso- och sjukvård samt tandvård och sådan hälso- och sjukvård samt tandvård som inte kan anstå. Asylsökande som inte fyllt erhåller samma hälso- och sjukvård samt tandvård som i bosatta barn. Överenskommelsen gäller även utlänningar som fått sin asylansökan prövad i avvaktan på att personen lämnar landet eller tas emot i en kommun inom ramen för det kommunala flyktingmottagandet. Enligt en särskild överenskommelse mellan staten och ska barn som hålls gömda inför verkställigheten av ett avvisnings- eller utvisningsbeslut (s.k. gömda barn) erhålla hälso- och sjukvård samt tandvård enligt samma ordning som gäller för asylsökande barn . Staten lämnar ersättning till landstingen för denna vård. I de fall väljer att ge vård utöver den överenskomna får det enskilda stå för kostnaden. Vuxna utlänningar som håller sig undan ett beslut om avvisning eller utvisning ska erbjudas omedelbar hälso- och sjukvård enligt samma ordning som gäller för den som vistas inom utan att vara bosatt där. Som framgått ovan ska naturligtvis de som sökt uppehållstillstånd i enligt gällande regler inte förvägras livsnödvändig vård samt i övrigt den hälso- och sjukvård som jag redogjort för.
frs · GP12133 · 2001-11-09 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:133 om amalgamfyllningar har frågat mig om jag avser att verka för ett förbud mot användandet av amalgam. Regeringen har bl.a. i propositionen om reformerat tandvårdsstöd (prop. 1997/98:112) uttalat att användningen av amalgam i tandvården ska avvecklas. I regeringens proposition om en kemikaliestrategi för giftfri miljö (prop. 2000/01:65) framgår att användning av kvicksilver ska fasas ut . Amalgam omfattas av EU-direktivet om medicintekniska produkter (93/42/EEG). Regeringen har konstaterat att det är svårt att förbjuda amalgam av folkhälsoskäl med stöd av innehållet i direktivet. I budgetpropositionen gjorde regeringen bedömningen att man borde undersöka möjligheterna att förbjuda amalgam av miljöskäl. Regeringen konstaterade också att s.k. tredjelandsavtal om medicintekniska produkter som EU ingått med andra länder kan ha betydelse för möjligheterna att förbjuda amalgam. bedriver kommissionen ett arbete med en riskvärdering av användning av kvicksilver för olika ändamål. Detta arbete beräknas vara klart . Därefter kan frågan om en begränsning av användning och utsläppande på marknaden av produkter som innehåller kvicksilver tas upp i en arbetsgrupp med representanter för medlemsländerna. Detta arbete kan enligt uppgift från kommissionen påbörjas . kommer i detta sammanhang att aktivt verka för att möjlighet ges att förbjuda användningen av kvicksilver i amalgam. Jag vill också erinra om att tandvårdsersättning inte längre betalas ut för amalgamfyllningar.
frs · GP12134 · 2001-11-14 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:134 om naturskyddsförrättning har frågat mig när regeringen avser att lägga fram en proposition om naturskyddsförrättning. och föreslår i sin gemensamma rapport att en ny typ av lantmäteriförrättning ska införas. Förslaget går ut på att frågor om ersättningar till fastighetsägare och inlösen av fastigheter i anslutning till beslut om naturreservat och vissa andra typer av områdesskydd ska kunna lösas genom en lantmäteriförrättning. Rapporten har remitterats. Flertalet remissinstanser är, såsom säger, i princip positiva till förslaget, men kritiska synpunkter har också förts fram. Mot bakgrund av remissinstansernas synpunkter analyseras och bereds nu förslaget inom . Först när detta arbete är slutfört kan jag ta ställning till om och i så fall när en proposition med förslag till lagregler om naturskyddsförrättning ska läggas fram.
frs · GP12135 · 2001-11-07 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:135 om konsumenterna och elmarknaden har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att stärka konkurrensen på elmarknaden och ge konsumenterna en stärkt ställning gentemot elproducenterna. Avregleringen av elmarknaden i påbörjades . Genom att introducera konkurrens i elproduktion och handel med el skulle effektivitetsvinster uppnås både för samhället i stort och för enskilda konsumenter. Reformen har till stora delar givit det önskade resultatet. har dock den trend, som funnits, med sjunkande elpriser brutits och ersatts av kraftigt stigande elpriser. Detta fick stor uppmärksamhet i massmedierna framför allt . Många aktörer har liksom hävdat att de stigande priserna är ett tecken på att konkurrensen på elmarknaden inte fungerar tillfredsställande. Andra har framhållit att det finns naturliga förklaringar till utvecklingen, t.ex. vattentillrinningen, de väldigt låga marginalerna i elhandelsföretagen och behovet av ny elproduktion i . Regeringen har noga följt utvecklingen och har tillsatt en utredning som har till uppdrag att analysera prissättningen och konkurrensen på marknaden (dir. 2001:69). I analysen ingår att studera prissättningen på el och identifiera om det finns behov av kompletterande åtgärder för att säkerställa en väl fungerande konkurrens med lika villkor för marknadens aktörer. I uppdraget ingår också att utreda betydelsen av olika hinder för kundernas rörlighet på marknaden och behovet av konsumentinformation. Utredningen ska redovisa sitt resultat .
frs · GP12136 · 2001-11-07 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:136 om har frågat mig vad jag avser att vidta för åtgärder för att öka möjligheten för att bli fristående högskola. För att ge en tydlig bild av motiven bakom mitt ställningstagande vill jag först ge en beskrivning av ärendet. ansökte om att i studiestödshänseende få sina treåriga linjer i mode, reklam respektive form bedömda som eftergymnasiala. kompletterade sin skrivelse med en ansökan om att få tillstånd att utfärda konstnärlig högskoleexamen. Ärendet remitterades till för yttrande. föreslog att skulle ges rätt att utfärda konstnärlig högskoleexamen med inriktning på design- och formgivningsområdet. I den del som gällde studiestödet fattade regeringen beslut att utbildningarna i mode och reklam samt form ska hänföras till avdelning B i stället för avdelning A i bilagan till den då gällande studiestödsförordningen (1973:418). I och med regeringens beslut betraktas de aktuella utbildningarna som eftergymnasiala i studiestödshänseende. De treåriga utbildningarna i mode och reklam samt form vid står under statlig tillsyn, utbildningarna berättigar till studiestöd för de studerande och får statsbidrag i enlighet med bestämmelser i förordningen (2000:521) om kompletterande utbildning. Det statliga bidraget 2001 är för 123 årsstudieplatser. har rätt att ta ut avgift av de studerande för vilket det finns möjlighet för de studerande att ansöka om extra studielån. Om enligt lagen (1993:792) om tillstånd att utfärda vissa examina beviljas tillstånd att utfärda konstnärlig högskoleexamen i konst och design, innebär detta att de aktuella utbildningarna inte längre i något avseende kan omfattas av det regelverk som gäller för kompletterande utbildning. En viktig princip för mig är att all högskoleutbildning i ska vara avgiftsfri. För en eventuell finansiering av utbildningarna vid som högskoleutbildning innebär detta att staten måste bidra med full finansiering. Detta faktum har varit helt avgörande för mitt ställningstagande att ett examenstillstånd för inte kan beviljas . Det är helt riktigt som nämner i sin fråga att regeringen som en del i satsningen på arkitektur, formgivning och design har möjliggjort en utbyggnad utan tidigare motsvarighet inom designutbildningsområdet i högskolan. Vad som emellertid skiljer denna satsning från en eventuell finansiering av designutbildningen vid inom ramen för budgeten för högskoleutbildning, är att den har skett i samband med en ökning av resurserna till grundutbildningen i den statliga högskolesektorn. Det innebär en stor kostnad för regeringen att helt finansiera utbildningen vid en ny högskola med privat huvudman. Det är ett utrymme som inte finns . Jag kan därför inte se några möjligheter för regeringen att bifalla bolagets ansökan.