ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · GO11866 · 2001-03-12 00:00:00 — Fråga 2000/01:866 av () till justitieminister om bristen på anstaltsplatser Det råder extrem platsbrist på fängelser i bl.a. . "Läget är akutsvårt", säger placeringsansvarige på kriminalvården. På häktet i sitter 23 personer och väntar på plats till den anstalt där de ska avtjäna sina straff. I hela är väntelistan den tredubbla. De intagna ska in i en programverksamhet som ska ge dem möjlighet till ett bättre liv efter straffets slut. hamnar dock många på fel anstalt på grund av platsbrist. Till vardagen hör bråk, slagsmål och missbruk. Risken är stor att fler allvarliga incidenter ska inträffa. En rad brister har påtalats av såväl , som . Målet är att de svenska anstalterna ska ha en beläggning på mellan 85@90%, eftersom det måste finnas utrymme till omplacering på anstalterna. I har den legat på . Mot bakgrund av ovanstående vill jag fråga statsrådet följande: Vilka åtgärder avser statsrådet vidta för att komma till rätta med överbeläggningen på landets anstalter?
fr · GO11867 · 2001-03-12 00:00:00 — Fråga 2000/01:867 av () till statsrådet om friskolor Mer än var tionde elev som lämnade saknade behörighet för gymnasiestudier. De hade inte nått godkänt i något av kärnämnena svenska, engelska eller matematik. Det finns stora skillnader mellan olika skolor. Friskolorna utmärker sig genom att de flesta ligger i toppen när det gäller bra betyg. En friskola ligger dock längst ned på listan, som saknade behörighet. Men förklaringen är enkel, det är den enda skolan i som bara tar emot elever som har dyslexi. Eleverna har dock kommit så långt efter med undervisningen i den kommunala skolan, innan de kommer till friskolan, att de haft för mycket att ta igen. Därför får de inte fullt betyg fast att de kommit långt på vägen. Det är viktigt med en mångfald av skolor. Inte bara för elever med bra betyg utan även för elever med läs- och skrivsvårigheter, där friskolor kan specialisera sig på att hjälpa barn med just dessa behov. Min fråga till skolministern är: Vilka åtgärder ämnar skolministern vidta för att tillgodose alla elevers behov i form av friskolor?
fr · GO11868 · 2001-03-12 00:00:00 — Fråga 2000/01:868 av () till kulturminister om kvinnliga filmskapares villkor beslutade om en ny svensk filmpolitik. Då fastställdes att en av de samlade insatser som skulle göras var att förbättra de kvinnliga filmskaparnas villkor. Hur har det gått, för nog borde vi väl kunna utläsa något resultat ? 1993/94 beviljade filmkonsulenterna 11 kvinnliga regissörer förhandsstöd för långfilmsproduktion och 19 män. Nästan dubbelt upp på manssidan. fick 9 kvinnliga regissörer förhandsstöd för långfilm och 17 män, nästan dubbelt så många män, igen. Inget har hänt. Men kanske kvinnliga regissörer dominerar när det gäller kortfilm och dokumentär. 1993/94 beviljades 10 kvinnor kort- och dokumentärfilms stöd och 21 män. Mer än dubbelt så många män alltså. beviljades 35 stöd varav 13 till kvinnor och 22 till män, dubbelt upp till männen igen. För att ytterligare spä på med den krassa verkligheten så kan jag påminna om att utav 35 svenska långfilmsproduktioner som visades på så hade endast 5 kvinnliga regissörer. Och när pressen talade om det fantastiska så var det i stort sett endast manliga regissörer som uppmärksammades. Detta är oacceptabelt, det verkar som om ingenting gjorts för att förbättra de kvinnliga filmskaparnas villkor. Därför vill jag fråga: Hur avser ansvarig minister verka för att villkoren för de kvinnliga filmskaparna förbättras?
fr · GO11869 · 2001-03-12 00:00:00 — Fråga 2000/01:869 av () till försvarsminister om arméförbanden Vi har i försvarsutskottet fått Försvarsmaktens årsredovisning för . Där finns följande rader: "Målen för strid i bataljon har inte fullt nåtts, främst med anledning av för få övningstillfällen". Det står vidare: "För stridsvagnsförbanden har målen inte nåtts @@@" Och följande mening finns i samma redovisning: "Kompetensutveckling, bland annat truppföringstillfällen för yrkesofficerare vid förbanden har inte kunnat genomföras i tillräcklig omfattning @@@". Och vidare denna mening: "De kvantitativa målen vid en del förband har inte uppnåtts främst beroende på för få tillgängliga värnpliktiga i kombination med stora avgångar". Vilka åtgärder avser statsrådet vidta för att uppnå de uppställda målen?
fr · GO11870 · 2001-03-13 00:00:00 — Fråga 2000/01:870 av () till försvarsminister om värnpliktigas avhopp Målet, då det gäller de värnpliktiga, är att det ska vara en avgång på endast @ alltså av alla som rycker in fullgör inte sin tjänstgöring. Den siffra som redovisas @ för @ är 15,. En av anledningarna sägs vara att det går mellan att den värnpliktige mönstrar och till dess att inryckning sker. Hur avser statsrådet att agera för att komma ned till målsättningen ?
fr · GO11871 · 2001-03-13 00:00:00 — Fråga 2000/01:871 av () till näringsminister om industrirelaterad forskning För att tillförsäkra det svenska näringslivet fortsatt konkurrenskraft i en global miljö krävs det att den industriella forskningen kan bedrivas långsiktigt och i tillräcklig omfattning. När det gäller de delar av tidigare som omfattat forskningsaktiviteter skulle enligt regering och riksdag övergången till ske med oförändrade medelsanslag. Det visar sig nu att budget i stället har bantats och att stora delar av den tillämpade forskningen vid institut, högskolor och universitet kommer att sakna finansiering. har ålagts att fördela sina pengar över en längre tidsperiod än från början planerat. Anslagen har minskat. Redan startade och väl fungerande forskningsprogram måste avbrytas eller omstruktureras. Vilka åtgärder avser statsrådet vidta för att se till att den industrirelaterade forskningen får det långsiktiga stöd som behövs för att svenskt näringsliv även ska kunna utveckla kompetens och vara internationellt konkurrenskraftigt?
fr · GO11872 · 2001-03-13 00:00:00 — Fråga 2000/01:872 av () till näringsminister om merkostnad vid vindkraftsutbyggnad I arbetet att omställa vårt energisystem får vindkraften ökad betydelse. För att införandet av vindkraften ska lyckas krävs att den har rimliga konkurrensvillkor och att man hos allmänheten skapar en positiv inställning till denna energikälla. Ett exempel från visar tyvärr på motsatsen. Enligt den statliga elnätsutredningen får alla elabonnenter vara med och betala nätavgiften också för vindkraftsproducenterna och får därmed en merkostnad. Det ska påpekas att detta givetvis inte är något specifikt problem för . Men det har drabbat gotlänningarna hårdast eftersom det är där som den största satsningen på vindkraft har skett och genom att antalet elabonnenter är relativt litet. Det kan inte vara rimligt att alla abonnenter på det här sättet ska vara med och ekonomiskt stödja vindkraften. Stödet måste utformas på ett annat sätt. Vilka åtgärder tänker ministern vidta med anledning av den merkostnad som har uppkommit för elabonnenterna vid utbyggnaden av vindkraften?
fr · GO11873 · 2001-03-14 00:00:00 — Fråga 2000/01:873 av () till utbildningsminister om studiemedel för dansutbildning För personer som börjar dansa i vuxen ålder finns det treårig yrkesutbildning efter gymnasiets estetiska program i och i . Man söker till utbildning via dansprov och i har man ca 200 sökande till de trettiotal utbildningsplatser som erbjuds. Enligt det nya studiemedelssystemet, som träder i kraft , kan den som genomgått en gymnasieutbildning få studielån beviljat för ytterligare högst . Det innebär att för dansstuderande räcker studiemedlen för två av utbildningens , även om treårig utbildning är nödvändig om man börjar sin huvudsakliga dansutbildning i 18@19 års ålder. Utvecklingen bland liknande utbildningar utomlands är att utöka utbildningen till . Med anledning av ovanstående vill jag fråga utbildningsminister om han avser att vidta åtgärder för att dansstuderande kan fullfölja sina treåriga studier.
fr · GO11874 · 2001-03-14 00:00:00 — Fråga 2000/01:874 av () till kulturminister om stödet till teater deltar i försöksverksamheten med ändrad regional ansvarsfördelning. I försöksverksamheten ingår att kommunen har övertagit uppgiften från att besluta om fördelningen av statsbidrag till regional kultur. De samlade erfarenheterna av försöksverksamheten är positiva men med åtminstone ett viktigt undantag. Det gäller länsteater. Som konstaterar i sin anslagsframställning har teatern en svag ekonomi. Men kan inte direkt påverka den statliga bidragsgivningen eftersom teatern verkar i ett av försökslänen. Man föreslår dock en lösning som innebär att under anslaget till försöksverksamheten höjs "kulturpåse" för . Teatern skulle därmed få ytterligare . Det verkar uppenbart att de ekonomiska problemen för inte beror på att man har fått dålig utdelning ur "kulturpåsen". Problemen är således inte en effekt av den regionala försöksverksamheten utan av att det statliga stödet är för litet. Det ska också påpekas att har ökat stödet till länsteatern i förhoppning att också de statliga anslagen ska öka. Vilka åtgärder avser ministern att vidta för att stärka ekonomin vid teater?
fr · GO11875 · 2001-03-14 00:00:00 — Fråga 2000/01:875 av () till näringsminister om svensk sjöfarts konkurrenskraft Svensk rederinäring och då främst färjenäringen är hotad av utvecklingen i vår omvärld. Efter påtryckningar från först och sedan ett i stort sett enat trafikutskott (bet. 2000/01:TU1) som menade att regeringen behövde agera för åtgärder för att förstärka konkurrenskraften och motverka utflaggningen har ett nytt stöd snabbutretts. På regeringens uppdrag har utrett frågan och kommit med ett förslag kallat "modifierad bruttomodell". Utredarens förslag skulle på ett markant och nödvändigt sätt förstärka svensk sjöfarts konkurrensvillkor. Det är angeläget att den svenska sjöfarten ges goda konkurrensvillkor jämförbara med omkringliggande länder. Regeringen måste därför agera för att sjöfarten ska få dessa villkor . av den svenska exporten går via sjöfart och då är det naturligtvis viktigt att svensk sjöfart är konkurrenskraftig. Sjöfarten är viktig för hela genom att den skapar arbetstillfällen och möjlighet till att få ut de produkter exporterar. Sjöfarten är också bättre än de flesta andra transportslag ur miljösynpunkt. Goda villkor för sjöfarten är bra för . Mot bakgrund av ovanstående vill jag fråga näringsministern: Vilka åtgärder ämnar näringsministern vidta för att stärka svensk sjöfarts konkurrenskraft ?
fr · GO11876 · 2001-03-14 00:00:00 — Fråga 2000/01:876 av () till näringsminister om dubbel lojalitet En av de mest välorganiserade och inflytelserika lobbyorganisationerna i vårt land är , som bl.a. stoppade regeringens förslag till höjning av drivmedelsskatten som en politisk majoritet inom hade förordat. Att enskilda intressen påverkar opinion, medier och beslutsfattare är helt legitimt i samhällsdebatten. Men inte när statliga myndigheter, som verkar på uppdrag av regering, riksdag och svenska folket, engagerar sig i sådant arbete. var en regionchef i medlem i . har i stället , generaldirektör för statliga , , blivit styrelsemedlem. I sin officiella roll som generaldirektör har till uppgift att ta till vara hela samhällets intresse, bl.a. genom att värja allmänintresset mot särintresset. I sin roll som styrelseledamot i är hans uppgift att under ledning av föreningens ordförande på olika sätt trycka på oss politiker, den allmänna opinionen och medierna på ett sätt som gynnar vägintressena på bekostnad av andra samhällsintressen. är alldeles uppenbar och skadar självfallet trovärdigheten hos VTI. Jag vill fråga näringsministern: Är ministern beredd att ta några initiativ och pröva lämpligheten av att generaldirektören för är styrelsemedlem i ?
fr · GO11877 · 2001-03-14 00:00:00 — Fråga 2000/01:877 av Skånberg (kd) till jordbruksminister om salmonellasmittat kött Enligt uppgift i medier har salmonellasmittat kycklingkött sålts till butiker och restauranger i och . Köttet kan ha spritts till fler delar av landet, och ett drygt ton har belagts med saluförbud. Kycklingköttet kommer ursprungligen från ett slakteri i . har förpackningarna med fruset kycklingbröst sedan spritts över . Köttet har sålts till asiatiska restauranger och butiker. Det handlar alltså om ca 10000 portioner smittad kyckling, det mesta sålt i . Vad avser jordbruksministern att göra för att skärpa kravet på angivelse av ursprungsland för såväl importerat kött, som för tillagade portioner med importerat kött?
fr · GO11878 · 2001-03-14 00:00:00 — Fråga 2000/01:878 av Skånberg (kd) till socialminister om det ökande antalet aborter Totalt ökade antalet aborter i landet jämfört med @ från 30712 till 30963. Så gott som hela ökningen beror på tonårsaborterna. har tonårsaborterna ökat med , visar siffror från vid . Det är i den yngsta åldersgruppen @ 15@16 år @ som ökningen är förhållandevis störst. Störst ökningar noteras i , , , , , och . Även ökar sina siffror kraftigt och har det högsta aborttalet i landet. Sedan den nya abortlagen 1975 har över 800000 aborter utförts i , och aborttalen visar ingen tendens att minska. Hur avser socialministern att intensifiera det abortförebyggande arbetet?
fr · GO11879 · 2001-03-14 00:00:00 — Fråga 2000/01:879 av Skånberg (kd) till socialminister om abort av livsdugliga barn I meddelade professor vid i att man lyckats rädda mycket förtidigt födda barn till livet, bl.a. åtta barn , ett fåtal och även något barn . , i anförande 104 i , visade jag att det då i var möjligt att rädda enstaka barn och 22, som överlevt utan skador. Bland de nämnda barnen var King som föddes på , Plantation, , i hennes mors 21:a graviditetsvecka, och Zascha Villamar, född på , , i 22:a veckan, (). Det som var möjligt i är alltså möjligt i . Med rätt behandling kan alltså barn från 20:e@21:a graviditetsveckan vara "livsdugliga" och får enligt den svenska abortlagen inte aborteras. Bestämningen av ålder har en felmarginal på 1@2 veckor (man mäter avståndet mellan tinningarna). Avser socialministern ändra abortlagstiftningen så att dessa barn skyddas enligt lagens intention, eller annars säkerställa regler som med god felmarginal förhindrar att barn som kan vara "livsdugliga" aborteras?
fr · GO11880 · 2001-03-14 00:00:00 — Fråga 2000/01:880 av () till utrikesminister om som observatör i WHO är en av högst utvecklade demokratier. efter WHO:s grundande deltog som fullvärdig medlem i WHO:s aktiviteter. Genom inträde i FN 1972 tvingades att lämna WHO. För smittsamma sjukdomar existerar inga gränser. I en värld som karakteriseras av högfrekventa och direkta möten mellan folk från olika länder, är preventiva åtgärder och kontroll av infektionssjukdomar beroende av globala effektiva nätverk för bevakning av och skyddande mot smittsamma sjukdomar, och inget enskilt land bör utestängas från dessa nätverk. Det ligger därför inte bara i utan också i andra folks intresse, att omfattas av världshälsosystemet. Dessutom kan WHO:s främsta mål, "hälsa för alla", endast uppnås genom att alla har möjlighet att åtnjuta rätten till god hälsa, oberoende ras, religion, politisk övertygelse eller ekonomiska och sociala förutsättningar. Alldeles har utrikesminister stött deltagande i WHO som observatör. För att bereda möjlighet att bl.a. erhålla information direkt från WHO och assistans vid utbrott av sjukdomar, från såväl WHO som dess medlemsländer, är det viktigt att aktivt verkar för att ska erkännas som observatör i WHO. Vilka åtgärder avser utrikesministern vidta för att ska kunna deltaga i arbetet inom WHO som observatör?
fr · GO11881 · 2001-03-14 00:00:00 — Fråga 2000/01:881 av () till miljöminister om miljöcertifiering och miljöledning , både stora och små, miljöcertifierar sig eller inför miljöledningssystem. Drivkraften är olika för olika företag. En del leder utvecklingen på sina områden och vill verka som ett föredöme. Andra reagerar på kundkrav och väljer därför att aktivt börja arbeta i riktning mot att miljöcertifiera sig. Miljöcertifiering är ett bra sätt att få rutiner och systematisera sitt miljöarbete och därtill arbeta för att ständigt förbättra sig. En viktig del i detta miljöarbete är att ställa miljökrav på sina leverantörer. Statliga myndigheter upphandlar varor och tjänster för stora belopp vilket ger dessa myndigheter en stor möjlighet att påverka utbudet av miljöanpassade varor och tjänster. Tyvärr nås vi av rapporter att statliga myndigheter är dåliga på att ställa etiska och miljörelaterade krav på sina leverantörer. anser att det är viktigt att det offentliga föregår med gott exempel. Som ett led i detta håller som första parti på att miljöcertifiera sig. finns beslut om att alla statliga myndigheter ska införa miljöledningssystem. Det är viktigt att detta arbete fortskrider och att resultatet faller väl ut. Inte minst om det med trovärdighet ska kunna ställas krav på företag att aktivt arbeta med miljöfrågor. Mot bakgrund av ovanstående vill jag fråga miljöministern: Håller tidsplanen och hur fortskrider arbetet med införandet av miljöledningssystem i statliga myndigheter?
fr · GO11882 · 2001-03-14 00:00:00 — Fråga 2000/01:882 av () till miljöminister om I konstateras att bedöms ha en hållbar utveckling, om vissa miljöhot utelämnas ur beräkningarna. Bland de utelämnade hoten finns klimatförändringar och uttunning av ozonskiktet. Vad en sådan bedömning egentligen är värd för oss och speciellt för våra barn med tanke på vilka hot som utelämnats kan starkt ifrågasättas. I utredningen finns ett snävt nationellt synsätt. Konsumtion i kan på många olika sätt påverka miljön i andra delar av världen då konsumtion och tillverkning sker i helt olika delar av världen. Kopplingen mellan konsumtion och miljöpåverkan i tillverknings- och transportledet måste tydliggöras. Att göra dessa ekologiska fotavtryck synliga gör att dold export av miljöpåverkan lättare kan undvikas. För att kunna göra detta måste miljökostnaderna synliggöras. Principen om att förorenaren ska betala ska gälla. Den svenska politiken måste utformas på ett sådant sätt att vi bidrar till att lösa de globala miljöproblemen. Om verkligen ska kunna göra anspråk på att vara en utredning, som beskriver den långsiktiga utvecklingen, kan inte klimatförändringar och uttunningen av ozonskiktet utelämnas. Nästa Långtidsutredning bör därför ta hänsyn till klimatförändringar och uttunningen av ozonskiktet. Vilka åtgärder är miljöministern beredd att vidta för att få in de två miljöhoten klimatförändringar och uttunningen av ozonskiktet i beskrivningen av den långsiktiga samhällsutvecklingen?
fr · GO11883 · 2001-03-14 00:00:00 — Fråga 2000/01:883 av () till miljöminister om funktionstänkande inom miljöpolitiken En viktig utgångspunkt i miljöpolitiken är att tänka i funktioner. Det är inte produkten i sig som ska efterfrågas utan funktionen som produkten tillhandahåller som ska efterfrågas. I skrivelsen En miljöorienterad produktpolitik (1999/2000:114) nämndes bara funktioner och funktionsförsäljning med två meningar. Ännu sämre är det ställt i andra dokument från regeringen. Funktionstänkandet glöms helt bort i den politik som regeringen formar. Det ser jag som en brist. Funktionstänkandet gör att nya och vad som ses som okonventionella lösningar kommer att utvecklas. De land, samhällen och företag som tar till sig funktionssynsättet kommer att ha en stor fördel framför andra länder och företag när utvecklingen visar att dagens produkttänkande i längden är felaktigt. En viktig del av den miljödrivna utvecklingen är att på ett effektivt sätt tillhandahålla funktioner. Funktionstänkande innebär en omställning från nu invanda mönster. Denna omställning av invanda mönster gör forskning kring funktioner och funktionstänkande nödvändigt. Att bryta invanda mönster fordrar att människor medvetandegörs om hur alternativen ser ut. Det saknas en strategi för att öka funktionstänkandet. Det vore bra om en sådan strategi framarbetas. Mot bakgrund av ovanstående vill jag fråga miljöministern: Vilka åtgärder avser miljöministern vidta för att öka funktionstänkandet?
fr · GO11884 · 2001-03-14 00:00:00 — Fråga 2000/01:884 av () till miljöminister om IT och miljö Den snabba IT-utvecklingen skapar stora möjligheter att kunna ställa om samhället i mer miljövänlig riktning. Väl fungerande och väl utbyggd IT-infrastruktur är en viktig ingrediens i att skapa ett ekologiskt uthålligt samhälle. Denna potential måste tas till vara. Tyvärr riskerar delar av att bli utan denna teknik på grund av den ofullständiga politik för utbyggnad av bredband som regeringen för. IT kan på ett mycket påtagligt sätt bidra till att avmaterialisera samhället samt till ett ökat funktionstänkande. Transporter kan samordnas och effektiviseras. S.k. intelligenta hus kan med sina smarta och välanpassade lösningar spara energi och få människor att känna sig tryggare. Distansarbete och distansutbildning möjliggörs med hjälp av IT med de fördelar det har både för miljön och människors livskvalitet. Telefon- och bildkonferenser minskar antalet resor. Potentialen för att hämta hem miljövinster med hjälp av IT är i stort sett okänd. Regeringen bör därför initiera en utredning om IT och miljö. Mot bakgrund av ovanstående vill jag fråga miljöministern: Vilka åtgärder ämnar miljöministern vidta för att kartlägga de möjligheter för miljön som finns med IT?
fr · GO11885 · 2001-03-14 00:00:00 — Fråga 2000/01:885 av () till miljöminister om EKN För sedan framkom det i en rapport från WWF att den svenska exportkreditnämnden (EKN) beviljar exportkrediter till projekt som gör att i förhållande till folkmängd bidrar mer till växthuseffekten än något annat land. Detta är naturligtvis allvarligt. sade miljöministern i , efter min fråga om EKN, att han skulle begrunda de förslag till förbättringar i EKN:s arbete som framlagts i WWF:s rapport. En av de punkter som WWF såg som en viktig utgångspunkt för att reformera EKN såväl som det internationella regelverket i syfte att få en bättre klimatpolitik är att genomföra en snabbutredning för att se på vilka sätt kan ta initiativet då det gäller klimatneutral och klimatpositiv export. Detta är ett riktigt påpekande från WWF och ett sådant arbete bör enligt min mening påbörjas. Mot bakgrund av ovanstående vill jag fråga miljöministern: Vilka åtgärder avser miljöministern vidta för att få en klimatneutral och klimatpositiv export?
fr · GO11886 · 2001-03-14 00:00:00 — Fråga 2000/01:886 av () till miljöminister om svensk miljöexport Trots att är ett land där kundkrav och lagstiftning länge drivit utvecklingen framåt på miljöns område är vi nettoimportörer av renodlad miljöteknik. Detta i ett läge när den internationella marknaden beräknas uppgå till ca och har en tillväxttakt på 5@20%. har i Sustainable @ a SUCCESS story (SOU 1998:118) presenterat en samlad strategi för miljöexport. Strategin med SUCCESS innebär bl.a. kunskapsuppbyggnad och att stimulera skapandet av gedigna nationella nätverk. Genom att stimulera nätverksbildning mellan små och stora miljödrivna företag, myndigheter, högskolor och universitet, bransch- och miljöorganisationer kan nätverk utvecklas, komplementära kompetenser, som kan agera på utlandsmarknaden. Ett genomförande av förslagen från skulle kunna säkerställa ett jämnt tillflöde av nya miljöanpassade företag, lösningar och teknologier. De förslag på insatser för en internationalisering av ett svenskt miljöanpassat näringsliv som presenterade i sitt slutbetänkande kostnadsberäknades till . I budgeten satsades endast 5 miljoner för att underlätta svenska företags export av varor och tjänster med hög miljöprestanda. har i sina budgetanslag avsatt medel för att kunna genomföra en samlad strategi för miljöexport. Vilka åtgärder ämnar miljöministern vidta för att öka svensk miljöexport?