ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · GP11461 · 2001-12-19 00:00:00 — Fråga 2001/02:461 av () till socialminister om färdtjänst för barn En expertgrupp från har analyserat hur den nya färdtjänstlagen, som trädde i kraft , har fungerat . Där konstateras att lagen inneburit klara försämringar för barn genom att tillämpningarna skärpts. var det vanligt att barn fick färdtjänst för att kunna ta sig till förskolor och fritidshem anpassade för funktionshindrade. Efter den nya lagens tillkomst är det vanligt att kommunen avslår sådana ansökningar med hänvisning till att barnen får åka med vanliga kommunikationer tillsammans med en vuxen. Barn finns inte omnämnda varken i lagen eller dess förarbeten. De intentioner för barns delaktighet och allmäna villkor som uttrycks i saknas helt i den nya färdtjänstlagen. Konventionens intentioner finns inskrivna i ett antal andra lagar. Min fråga blir därför: Vad avser ministern göra för att barns villkor, enligt , tillgodoses också vid behovet av färdtjänst?
fr · GP11462 · 2001-12-19 00:00:00 — Fråga 2001/02:462 av () till socialminister om rekrytering av personliga assistenter Regeringen beslutade att fastställa assistansersättningens timbelopp till . förslag var att höja ersättningen med från nuvarande till . RFV har haft uppdraget att analysera hur innevarande års ersättning till personliga assistenter räcker till för att säkerställa kvaliteten i assistansen. Regeringen har beslutat om lägre belopp än vad RFV föreslagit. Med RFV:s förslag skulle ersättningen ha uppgått till i stället för . Det är svårt att rekrytera personliga assistenter vilket hotar många funktionshindrades möjligheter till delaktighet och ett fullvärdigt liv. Assistansersättningens storlek är i detta sammanhang en viktig faktor när det gäller att konkurrera med andra sektorer om arbetskraften. Min fråga blir därför: Vad avser statsrådet att göra för att stimulera rekryteringen av personliga assistenter?
fr · GP11463 · 2001-12-18 00:00:00 — Fråga 2001/02:463 av () till näringsminister om Samhallkoncernen ger arbete åt mer än 25000 arbetshandikappade i . Man har arbetsplatser på ca 300 orter. I avtalet som finns mellan staten och framgår det att man, genom produktion av efterfrågade varor och tjänster, ska erbjuda ett meningsfullt och utvecklande arbete med god arbetsmiljö åt arbetshandikappade. Att har svårigheter, precis som flera andra företag, att få ekonomin att gå ihop är känt . Men för denna grupp arbetstagare, som ofta inte har möjlighet att få ett arbete på den öppna arbetsmarknaden, är det oerhört viktigt att ha ett jobb att gå till och att känna arbetsgemenskap och trivsel. Att ha för lite att göra på sin arbetsplats är heller inte bra för arbetsglädjen. Det finns dock information om att i lägger ut sömnadsarbeten till länder i trots att det saknas arbete för anställda på koncernens arbetsplatser i länet. Detta anser jag vara helt felaktigt utifrån intentioner om att ta tillvara sina egna arbetstagare, då det ligger i uppdraget att erbjuda ett meningsfullt och utvecklande arbete för arbetshandikappade. Min fråga till näringsministern är vilka åtgärder som bör vidtas för att ska leva upp till sitt uppdrag att verka för att de anställda utvecklas genom meningsfullt arbete.
fr · GP11464 · 2001-12-19 00:00:00 — Fråga 2001/02:464 av () till näringsminister om flytt av företag till utlandet I medierna får vi allt oftare besked om företag som lägger ned sin verksamhet i för att i stället flytta utomlands. Anledningarna kan vara varierande, men är oftast ekonomiskt baserade. Många företag visar mycket dåligt socialt ansvar vid dessa nedläggningar, man gör minsta möjliga för sina anställda och man vill inte föra dialog med kommun eller arbetsförmedling. De fackliga organisationerna har små möjligheter att kunna påverka beslut om flytt. Det är angeläget att vi förhindrar rovdriften på våra svenska jobb och stoppar dessa aktörer som enbart gör snäva kapitalistiska bedömningar. Vi kan inte acceptera att arbetsgivare i smiter från sitt ansvar. Vi måste se till att de tar sociala och mänskliga hänsyn. Det är också viktigt att vi ser till att det blir inte fullt så enkelt att flytta sin verksamhet utomlands, som det är . Min fråga till näringsministern är om regeringen avser att vidta åtgärder för att snabbt komma till rätta med problemet med att företag väljer att flytta sin verksamhet utomlands.
fr · GP11465 · 2001-12-19 00:00:00 — Fråga 2001/02:465 av () till utrikesminister om biståndet till Sida vill öka biståndet till . Det tycker vi s-kvinnor är bra och välkomnar, även om är en av de största bidragsgivarna. Tyvärr är det inte alltid som bistånd fördelas rättvist mellan kvinnor och män. Flera generationers flickor har varit förbjudna att få undervisning. har kvinnor varit förbjudna att arbeta och få egen försörjning. I allt arbete som regeringen gör bl.a. i skrivelse till men också i den årliga bilagan till budgeten sker en analys av köns-, och klassperspektivet av besluten och vid avvikelser anges förslag till lösningar där det är möjligt. Min fråga till biståndsministern är: Kommer minst hälften av biståndet till att gå till kvinnor och barn?
fr · GP11466 · 2001-12-21 00:00:00 — Fråga 2001/02:466 av () till utrikesminister om kristna minoriteter i Situationen för de kristna minoriteterna i är enligt entydiga rapporter svår. Det är t.ex. oacceptabelt att polisen stänger kyrkor som t.ex. för den kristna församlingen i och för den protestantiska kyrkan i , som har skett. Självklart måste rätten att utöva sin religion också gälla för kristna minoriteter. Den utveckling som vi nu ser, är inte acceptabel någonstans och framför allt inte i ett land som strävar efter medlemskap i . Det politiska tryck som det internationella samfundet nu kan sätta på är viktigt för de utsatta medborgargrupperna. måste noga följa utvecklingen och verkligen agera för att förhindra en fortsättning av händelserna. Vilka åtgärder avser utrikesministern vidta i syfte att förmå de turkiska myndigheterna att säkra de kristna minoriteternas rätt att utöva sin religion också i ?
fr · GP11467 · 2001-12-21 00:00:00 — Fråga 2001/02:467 av () till utrikesminister om transportörsansvaret EU har utfärdat direktiv enligt vilket är skyldigt att införa stränga sanktionsavgifter för de transportörer som befordrar passagerare från tredje land om dessa tredje lands medborgare inte har erforderliga handlingar. Enligt artikel 249 har EU ingen rätt att bestämma form och tillvägagångssätt för genomförandet av direktiv. Således har inte överlåtit någon befogenhet till att eventuellt bestämma om sanktioner eller böter genom EG-direktiv. Avser ministern åberopa artikel 249 i och därigenom avstå från att införa ett utvidgat transportörsansvar med böter?
fr · GP11468 · 2001-12-21 00:00:00 — Fråga 2001/02:468 av () till utrikesminister om exkludering från Ett antal asylsökande afghanska medborgare, enligt uppgift mellan femtio och hundra personer, har av bedömts vara flyktingar enligt , men har exkluderats från konventionen enligt artikel 1F. Då det inte kan uteslutas att de skulle kunna utsättas för tortyr eller annan omänsklig eller förnedrande behandling i har de beviljats tidsbegränsade uppehållstillstånd i . En av dem har haft tidsbegränsade uppehållstillstånd i sammanlagt . Flertalet har vistats i under . De tidsbegränsade uppehållstillstånden ger ingen rätt till familjeåterförening. Många har hustrur och barn som lever under synnerligen svåra omständigheter i eller angränsande stater. De oerhörda psykiska påfrestningar som orsakas av dessa långvariga och f.n. tidsobegränsade familjesplittringarna är lätta att föreställa sig. Mot denna bakgrund vill jag fråga utrikesministern: Vilka åtgärder är utrikesministern beredd att vidta för att det ska fastställas en tidsgräns för hur familjerna ska vara splittrade i dessa fall?
fr · GP11469 · 2001-12-21 00:00:00 — Fråga 2001/02:469 av () till utrikesminister om exkludering från Mellan femtio och hundra afghanska asylsökande har i bedömts vara flyktingar, men har exkluderats från enligt artikel 1F. De har beviljats tidsbegränsade uppehållstillstånd i , vilket inte ger rätt till familjeåterförening. Flera av dem har familjer, som lever under ytterst svåra förhållanden i grannstater till och som av bedömts vara flyktingar. Min fråga till utrikesministern blir mot denna bakgrund följande: Kommer utrikesministern att verka för att ska ställa sig positivt till en eventuell begäran från om att dessa familjemedlemmar ska beviljas uppehållstillstånd i för att återförenas med den familjemedlem som bor här?
fr · GP11470 · 2001-12-21 00:00:00 — Fråga 2001/02:470 av () till utrikesminister om egyptier Regeringen har beslutat att avvisa ett antal personer till . De har vägrats asyl med hänvisning till rikets säkerhet trots att de är flyktingar. Regeringen uppger att den erhållit skriftliga garantier från företrädare för att de avvisade inte kommer att behandlas eller straffas på ett sätt som skulle medföra att , vid en avvisning av dem till hemlandet, skulle riskera att handla i strid mot sina folkrättsliga förpliktelser. Dessa garantier har ej delgivits de avvisade. Ett offentliggörande av garantierna kan ha avgörande betydelse för att förhindra att de döms till döden. Avser utrikesministern att offentliggöra den egyptiska regeringens garantier?
fr · GP11471 · 2001-12-21 00:00:00 — Fråga 2001/02:471 av () till utrikesminister om egyptiska regeringen Regeringen har beslutat att avvisa ett antal personer till . De har vägrats asyl med hänvisning till rikets säkerhet trots att de är flyktingar. Regeringen uppger att den erhållit skriftliga garantier från företrädare för att de avvisade inte kommer att behandlas eller straffas på ett sätt som skulle medföra att , vid en avvisning av dem till hemlandet, skulle riskera att handla i strid mot sina folkrättsliga förpliktelser. Hur avser ministern att agera för att följa upp att den egyptiska regeringen fullföljer det åtagande som gjorts mot ?
fr · GP11472 · 2001-12-21 00:00:00 — Fråga 2001/02:472 av () till jordbruksminister om EU:s arealstöd På grund av vad som verkar vara administrativa problem eller liknande har utlovat arealstöd ännu inte kommit berörda jordbrukare till del. Om uppgifterna är korrekta har medlen kommit från EU till , men alltså ännu ej till de direkt berörda jordbrukarna. De som arbetar inom jordbruket räknar naturligtvis med att stödet ska komma under innevarande räkenskapsår, som var utlovat. Mot bakgrund av ovanstående vill jag ställa följande fråga till jordbruksministern: Vilka åtgärder avser statsrådet vidta för att EU-stödet ska betalas ut under innevarande år som var utlovat?
fr · GP11473 · 2001-12-21 00:00:00 — Fråga 2001/02:473 av () till finansminister om förmögenhetsskatten Regeringen har aviserat att en utredning ska tillsättas om förmögenhetsskatten. Detta tyder på att det inte finns planer på att avskaffa denna skatt. Detta trots att nästan all expertis anser att förmögenhetsskatten, förutom att den är baserad på en mycket mobil skattebas, också hör till de allra mest skadliga skatterna vad avser effekterna på företagarklimatet i . Av offentliga sektorns skatteintäkter i regeringens finansplan på ca 1300 mdr kronor står förmögenhetsskatten för ca 5 mdr kronor. Detta ska ställas i relation till följande: Minst 400 mdr finns oredovisade i utlandet, utländska ägare har en skattemässigt gynnad situation jämfört med svenska ägare när de köper upp svenska företag, riskkapital saknas i många branscher, sparande missgynnas, signalen till svenska entreprenörer är negativ etc. Tydliga och förutsebara regler är viktigt för att skapa ett bra företagarklimat. Mot denna bakgrund vill jag därför fråga finansministern: Ämnar finansministern skriva in i direktiven att utredningen belyser vilka effekter en avveckling av förmögenhetsskatten får för företagsklimatet i ?
fr · GP11474 · 2001-12-27 00:00:00 — Fråga 2001/02:474 av () till statsrådet om våld och trakasserier i skolan Våldet i skolorna har nått helt oacceptabla proportioner. Ett av de senaste bevisen för detta är statistik som tagit fram, och som visar att antalet anmälningar om hot och våld mot skolpersonal har flerdubblats . Enligt Tidningarnas Telegrambyrå (TT) är mer än en fjärdedel av dessa fall så grova att de leder till sjukskrivningar än . gäller lagregleringen avseende arbetsmiljö och beträffande sexuella trakasserier inte för elever. Mot bakgrund av ovanstående vill jag ställa följande fråga till skolministern: Vilka åtgärder avser statsrådet vidta för att åtgärda denna brist i lagstiftningen?
frs · GP12228 · 2001-12-04 00:00:00 — Svar på fråga 2002/03:228 om upphovsrätt har @ med anledning av en arbetsmarknadskonflikt under uppsegling mellan och tidningsutgivarna @ frågat kulturministern om hon avser att ta några initiativ som kan bidra till att säkra upphovsrätten och därmed till att befrämja mångfalden och kvaliteten i svenska medier. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på frågan. fråga gäller journalisternas upphovsrätt, och därmed deras kontroll över hur texter och bilder används, gentemot tidningsutgivarnas rätt att bestämma över användningen av texter och bilder. Som själv skriver ska inte statsmakterna lägga sig i pågående arbetsmarknadskonflikter. Däremot kan en pågående konflikt peka på ett mer generellt problem som kan ge anledning för regeringen att agera, t.ex. genom lagstiftningsåtgärder. Enligt lagen (1960:729) om upphovsrätt till litterära och konstnärliga verk är det den fysiske upphovsmannen själv som har ensamrätten att bestämma t.ex. över om exemplar ska få framställas av verket, om det ska få framföras i en radio- eller TV-sändning eller på Internet. Detta gäller även journalister, som alltså enligt lagen har ensamrätt att bestämma över sina texter. Ensamrätten kan emellertid överlåtas helt eller delvis genom avtal. Exempelvis kan i ett anställningsavtal uttryckligen eller underförstått framgå att rätten att förfoga över vad som framställs inom ramen för anställningen har överlåtits till arbetsgivaren. I 3 kap. upphovsrättslagen finns vissa särskilda frågor om upphovsrättens övergång reglerade. Regeringen planerar en översyn av dessa bestämmelser. har också förutsett en sådan översyn (se lagutskottets betänkande 2000/01:LU8 s. 13@14). Vissa menar att upphovsrätten t.ex. i anställningsförhållanden bör övergå från den anställde upphovsmannen till arbetsgivaren i större utsträckning än vad som gäller . Andra menar att upphovsmännens rättigheter och vissa upphovsrätten närstående rättigheter, t.ex. rätten till fotografiska bilder och skådespelares rättigheter, i stället bör stärkas. Frågorna är angelägna och kräver en översyn . På upphovsrättens område pågår ett omfattande arbete inom med att genomföra ett antaget EG-direktiv om anpassning av vissa aspekter av upphovsrätt och närstående rättigheter i informationssamhället. I slutskedet av förhandlingarna om direktivet kortades tiden för genomförandet. Direktivet ska därför vara genomfört . Min avsikt är att översynen av frågorna om upphovsrättens övergång ska ske så snart som arbetet med genomförandet av direktivet slutförts. Även om min avsikt inte är att göra någon specifik översyn av journalisternas rättigheter, kommer deras rättigheter att omfattas av den generella översynen av bestämmelserna om upphovsrättens övergång.
frs · GP12248 · 2001-12-03 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:248 om permetrin och snytbaggeangrepp på tallplantor har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att skogsägarna och skogsnäringen inte ska drabbas av stora kostnader när återväxten äventyras, och hur forskning på området ska finansieras efter förbudet 2003. Snytbaggen orsakar stora skador på återväxten. Det vanligaste bekämpningsmedlet permetrin får inte användas efter 2003. Alternativ håller därför på att utvecklas och testas. Forskningsresultat visar också att man genom att kombinera plantskydd med markberedning och plantering under skärm kan minska skaderisken väsentligt. Forskning för att hitta lösningar till problemen med snytbaggars angrepp på skogsplantor har bedrivits . Insatserna har intensifierats . Forskning finansieras delvis med offentliga medel men skogsnäringen har ett eget ansvar för finansieringen av arbetet. Finansieringen har näringen löst bl.a. med en särskild avgift på per permetrinbehandlad planta. Enligt vad jag har erfarit undersöks nya former för att fördela kostnaderna . Jag har inga synpunkter på hur näringen väljer att lösa denna fråga. följer löpande upp föryngringsresultatet, bl.a. inom ramen för de utvärderingar som görs av skogspolitikens effekter. En sådan uppföljning pågår och ska redovisas till regeringen . Regeringen avser att återkomma med förslag till eventuella åtgärder i anslutning till att regeringen för redovisar den pågående utvärderingen.
frs · GP12266 · 2001-12-04 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:266 om pappersbruket i har frågat näringsministern vilka åtgärder som regeringen ämnar vidta för att rädda sysselsättningen i och motverka de konsekvenser som håller på att ske. Bakgrunden till frågan är den finska papperskoncernen beslut att lägga ned verksamheten vid pappersbruket i . Arbetet i regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på frågan. Frågeställaren pekar på att pappersbruket i är den största privata arbetsplatsen i kommun och att nedläggningen innebär att över 250 anställda förlorar sitt jobb. Jag vill först uttrycka min medkänsla med de enskilda personer som riskerar att förlora sina arbeten. Jag förstår också att en nedläggning innebär ett hårt slag för samhället och kommun. Jag förutsätter dock att företaget kommer att ta sitt ansvar och medverka till att de som varslats @ om varslen verkställs @ får så goda möjligheter som möjligt att gå vidare i annan verksamhet. Samhället måste naturligtvis också medverka till att de negativa följderna ska bli så begränsade som möjligt. Regeringen för en långsiktig och strategiskt inriktad politik för att utveckla näringslivet i . Det innebär bl.a. långtgående decentralisering av olika insatser till främst den regionala nivån. Inom ramarna för arbetsmarknads-, närings- och regionalpolitiken har således länsstyrelserna och länsarbetsnämnderna stora resurser och befogenheter för att möta kriser i samband med strukturomvandlingar och för att verka för en långsiktig ekonomisk tillväxt. Jag har också erfarit att en arbetsgrupp har bildats med företrädare för i län, i län, länsarbetsnämnden och kommun. Både regionalpolitiken och arbetsmarknadspolitiken bygger på en stark lokal förankring, men också ett regionalt och nationellt perspektiv. Jag tror att de arbetsmarknadspolitiska insatserna kan effektiviseras ytterligare, utan att företagen tar det som intäkt att undandra sig sitt ansvar. Därför har regeringen gett () uppdraget att etablera en operativ grupp för att möta större varsel i orter som drabbas särskilt hårt. AMS ska genom den operativa gruppen säkerställa att nödvändiga resurser och kompetens finns tillgängliga för arbetsmarknadspolitiska insatser i berörd ort. Den operativa gruppen ska också se till att arbetsmarknadspolitiken samverkar med andra områden såsom regional- och utbildningspolitiska insatser. Regeringens och min roll i detta sammanhang är att nationellt prioritera statliga åtgärder och se till att regelverken möjliggör, stöder och underlättar detta arbete. Givetvis kommer jag att noga följa utvecklingen i kommun.
frs · GP12271 · 2001-12-05 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:271 om kadmiumförbud har frågat miljöministern om han avser att verka för att ansöker om en förlängning av kadmiumförbudet i väntan på att reglerna för hela EU skärps. Arbetet i RK är så fördelat att jag ska svara på frågan. Enligt artikel 33 i det förslag till och rådets förordning om gödselmedel KOM (2001) 508 som kommissionen lade fram erhåller , och en förlängning av undantaget fram till . I samma artikel anges även att kommissionen i samråd med medlemsstaterna ska ha granskat behovet av att fastställa gemenskapsåtgärder. Det innebär att förlängningen av undantaget kommer att gälla i väntan på ett färdigt ställningstagande om gemenskapsåtgärder. I detta sammanhang vill jag även framhålla att har och även framledes aktivt kommer att arbeta för införandet av gemenskapsåtgärder. Då beslut om att förordningen inte kommer att kunna tas innan har också för avsikt att ansöka om kommissionsbeslut om ett tillfälligt undantag enligt fördragets artikel 95.4. Detta för att säkerställa att de nuvarande svenska reglerna kan tillämpas fram till dess att beslut fattas om den nya förordningen.
frs · GP12272 · 2001-12-03 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:272 om återväxt av skog har frågat näringsministern om han avser att vidta åtgärder för att försäkra en tillväxt utan att för den sakens skull motverka ett naturligt och hållbart skogsbruk. Ärendefördelningen i regeringen är sådan att det är jag som ska svara på frågan. Gällande skogspolitik beslutades av . Då lades fast ett produktionsmål och ett miljömål. Dessa båda mål ska väga lika tungt. Skogspolitikens mål kan sammanfattas med att skogen är en nationell tillgång som ska skötas så att den uthålligt ger en god avkastning som den biologiska mångfalden behålls. Vid skötseln ska hänsyn tas även till andra allmänna intressen. Skogspolitiken syftar således till ett uthålligt skogsbruk. Skogspolitikens dubbla mål har också ett brett stöd ute i näringen. Skogspolitikens effekter följs regelbundet upp. genomför en sådan uppföljning som ska redovisas till regeringen . De uppgifter avseende återväxtresultatet på de arealer som avverkades 1991@1994 som presenterades är en del i denna uppföljning. En utförligare redovisning kommer att lämnas . Regeringen avser att återkomma med förslag till eventuella åtgärder i anslutning till att regeringen för redovisar den pågående utvärderingen.
frs · GP12274 · 2001-12-03 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:274 om tandvårdsstödet har frågat mig vad jag avser att vidta för åtgärder för ett tydligare regelsystem när det gäller tandvårdsstödet. hänvisar till att endast hälften av ca 200 000 funktionshindrade och äldre människor boende på institution fick den tandvård de har rätt till . Enligt finns det stora tolkningsproblem om vilka som anses vara berättigade till vården samt problem med samarbetet mellan landstingen och kommunerna. Hon uppger vidare att det finns stora skillnader mellan landstingens tolkning av vilka personer som omfattas av tandvård som ett led i en sjukdomsbehandling. Det är av stor vikt att en utvärdering av dessa stödformer sker. Den pågående utredningen om en samlad utvärdering av tandvårdsreformen m.m. (S 2000:03) ska enligt sina direktiv bl.a. se över bestämmelserna om det särskilda stödet till äldre och funktionshindrade i särskilda boendeformer m.m. samt tandvård som ett led i en sjukdomsbehandling. Vid behov ska utredningen föreslå ändringar i bestämmelserna. Utredningen ska avge sitt slutbetänkande . Därefter kan regeringen efter sedvanlig remissbehandling ta ställning till behovet av ändringar i de aktuella bestämmelserna för att bl.a. uppnå större tydlighet.