ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · GO111011 · 2001-04-05 00:00:00 — Fråga 2000/01:1011 av () till socialminister om lagen om ersättning till steriliserade i vissa fall För dem som fått ersättning enligt "lag om ersättning till steriliserade i vissa fall" ska tillgångar uppgående till ett belopp om 175000kr anses som förmögenhet och inte beaktas vid tillämpning av lagen om bostadstillägg till pensionärer, lagen om bostadsbidrag socialtjänstlagen, hälso- och sjukvårdslagen m.m. Lagen säger inget angående ersättning till god man/förvaltare. Har denna paragraf blivit "bortglömd" när ersättning till steriliserade i vissa fall togs. Det är många av dem som blivit steriliserade som har god man eller förvaltare. Jag vill därför fråga statsrådet om ersättning till god man/förvaltare diskuterades i detta sammanhang. Vad avser ministern vidtaga för åtgärder för att rätta till detta i nuvarande lag?
fr · GO111012 · 2001-04-05 00:00:00 — Fråga 2000/01:1012 av () till försvarsminister om utbildning av nazister inom försvaret Enligt en granskning som tidningen gjort så finns minst 62 nazister krigsplacerade för att kunna försvara i en krigssituation. Flera av dessa har också dömts för vålds och vapenbrott. finns det 23 nazister som just nu gör sin värnplikt eller ska rycka in det närmaste året. Trots att man från Försvarsmaktens sida på olika sätt försökt förhindra att nazister infiltrerar det svenska försvaret så lyckas ju ändå ett antal att slippa igenom. Vi får aldrig acceptera att dessa odemokratiska krafter som nazisterna utgör nästlar sig in i Försvarsmakten. De blir ju på det sättet hjälpta på vägen med kunskaper som de sedan kan använda i sina organisationer. Försvarsmakten måste hållas fri från nazistiska och andra extrema åsikter. För människor med sådana åsikter har inget i Försvarsmakten att göra. Vad avser försvarsministern vidta för åtgärder för att ytterligare minimera möjligheten för nazister och andra grupperingar med extrema åsikter att få göra värnplikt och utbildas i väpnad tjänst?
fr · GO111013 · 2001-04-05 00:00:00 — Fråga 2000/01:1013 av () till justitieminister om straffmätning för poliser Polisen är en av de bärande delarna av demokratin. Allmänhetens förtroende är mycket viktigt för att polisen ska kunna utföra sina arbetsuppgifter på bästa sätt. har det uppmärksammats att poliser som dömts för brott får lägre straff än andra som begått liknande brott. Skälet för detta är att ofta uttalar att en fällande dom kommer att leda till avskedande. I enlighet med regler sätts då straffet ned för polisen i fråga. Efter domen ändras bedömningen och polismannen får vara kvar i tjänst. Åklagaren har vid sådan utgång instrument till sitt förfogande för att kräva omprövning av påföljden. För att bevara förtroendet för allas likhet inför lagen borde detta instrument regelmässigt användas men praxis är att så aldrig sker. Misstankar om kollegiala hänsyn kan få till följd att allmänhetens förtroende för rättsväsendet minskar. Min fråga till ministern blir således: Tänker ministern ta initiativ till att se över tillämpningen av straffnedsättningsreglerna i när det gäller straffmätning för poliser som begått brott i syfte att upprätthålla allmänhetens förtroende för rättsväsendet?
fr · GO111014 · 2001-04-05 00:00:00 — Fråga 2000/01:1014 av () till justitieminister om välgörenhetsorganisationers insamlingsverksamhet Både behovet av, och viljan till, enskild hjälpverksamhet och välgörenhet ökade hårda år. Hjälpbehovet i bl.a. och var enormt och här hemma har antalet utslagna och uteliggare ökat bl.a. i psykiatrireformens kölvatten. Detta har medfört att oseriösa organisationer har etablerat sig vid sidan av redan tveksamma. Övervakningen av insamlingsverksamhet handhas av , , som består av arbetsmarknadens parter och Föreningen auktoriserade revisorer. Till stiftelsen kan insamlande organisationer frivilligt vända sig för att få en viss men vag form av auktorisation och 90-konton på bank- och postgiro, om man uppfyller vissa uppställda kriterier. Någon aktiv övervakning från myndigheter sker inte, om det inte föreligger misstankar om oegentligheter, bedrägerier eller skattebrott. Eftersom SFI:s resurser är mycket små och de legala möjligheterna till övervakning är begränsade uppstår en "gråzon" inom vilken mindre seriösa aktörer kan röra sig relativt ostört. Min fråga till justitieministern är: Har justitieministern för avsikt att stödja seriösa insamlande organisationer, t.ex. genom att minska handlingsutrymmet för oseriösa, eller ställa mer resurser till SFI:s förfogande?
fr · GO111015 · 2001-04-06 00:00:00 — Fråga 2000/01:1015 av () till utbildningsminister om miljöforskningen Ett drygt tiotal professurer inom miljöområdet inrättades vid universiteten genom avtal med beträffande finansieringen. Efter att ha förlorat sina medel för miljöforskning under ett par års tid återfick dessa och återtog finansieringsansvaret för professurerna. menar verket att deras forskningsansvar är långsiktigt utan handläggarinriktat och har meddelat att man anser avtalen med universiteten slutgiltigt uppsagda. , , har heller inte tilldelats medel för ändamålet. Vid utgången av detta år är tjänsterna utan extern finansiering. Professurerna har tillsatts enligt den äldre ordningen och åtnjuter enligt lag s.k. särskild anställningstrygghet. Vad som sannolikt kommer att hända, om inget ingripande sker, är att professurerna kommer att belasta de universitet och fakulteter där de är placerade och deras redan knappa resurser. Detta innebär ett intrång i universitetens egen verksamhet, i vissa fall en förändrad inriktning och en åderlåtning av ytterst angelägen miljöforskning i stort. Min fråga till utbildningsministern är: Avser statsrådet vidta några åtgärder för att hindra att nedskärningen av miljöforskningen inte fortskrider?
fr · GO111016 · 2001-04-06 00:00:00 — Fråga 2000/01:1016 av () till näringsminister om är en av landets starkaste tillväxtmotorer med två universitet, välutbildad arbetskraft och ett expansivt näringsliv inom t.ex. bioteknik. En förutsättning för att tillväxtmotorn ska fortsätta att utvecklas är att infrastrukturen och kommunikationerna fungerar tillfredsställande. Här finns det allvarliga problem som behöver lösas. Ett sådant problem gäller . kommun har tidigare fått besked som gjort att man planerat för att resecentrumet skulle kunna börja byggas . Men har regeringens anslag till varit så små att dessa förhoppningar grusats. planering har blivit rejält förskjuten. Den nuvarande har inte renoverats och är inte anpassad för den nuvarande trafikvolymen. görs 15000 resor per dag till och från . Det gör till en av landets mest trafikerade stationer. har en ålderdomlig bangård och . Trots att har större trafik än de flesta stationer är det fortfarande en landsortsstation utan planskillnad. Man måste korsa spåren, vilket ur säkerhetsmässig synvinkel är mycket otillfredsställande. Vad tänker näringsministern göra för att byggandet av resecentrum i kommer i gång ?
fr · GO111017 · 2001-04-06 00:00:00 — Fråga 2000/01:1017 av () till justitieminister om konkurslagen Den svenska konkurslagstiftningen har brister. Med jämna mellanrum kan man läsa om någon som köpt och betalat en kapitalvara, men inte hunnit hämta ut den innan det säljande företaget gått i konkurs. Därmed är varan inte längre köparens, utan konkursboets. I andra sammanhang gäller principen att det är bättre att en skyldig går fri än att en oskyldig döms. Detta gäller dock ej dem som oskyldigt drabbas vid konkurser. För sedan gick gruvföretaget i konkurs. I avtalet med markägarna ingick att gruvföretaget, i samband med brytning av den kalk som inneslöt guldmalmen, skulle lägga upp densamma på upplag för att markägarna på egen bekostnad skulle forsla bort den. Efter konkursen gäller att markägarna inte längre får transportera sin kalk från upplaget. Det är så uppenbart att konkurslagstiftningen på ett otillbörligt sätt kan drabba tredje man och t.o.m. inskränka äganderätten. Vad avser justitieministern vidta för åtgärder för att inte tredje man drabbas otillbörligt vid konkurser?
fr · GO111018 · 2001-04-06 00:00:00 — Fråga 2000/01:1018 av Skånberg (kd) till näringsminister om promillegräns är gränsen 0,alkohol i blodet för fordonskörning. När gränsvärdet sattes bestämdes att polisens felmarginal på 0,ska rymmas inom gränsvärdet 0,. I realiteten vet vi att polisen lägger felmarginalen ovanpå gränsvärdet, vilket innebär att det är tillåtet att köra bil med 0,alkohol i blodet. kör 14400 personer bil trots att de är rattonyktra. trafikdödas ca 100 människor och 2500 personer skadas i trafiken på grund av alkohol och andra droger. Detta kostar det svenska samhället . Avser ministern vidta åtgärder för att nuvarande promillegräns ska sänkas?
fr · GO111019 · 2001-04-06 00:00:00 — Fråga 2000/01:1019 av () till statsrådet om har i ett frågesvar till Skånberg vad gäller frågan om ett nytt avtal med meddelat att det avtal, som reglerar statens ansvar vad gäller en grundläggande kassaservice till enhetliga priser som löper ut , förlängs i samband med att den nuvarande avtalstiden löper ut. Med anledning härav vill jag ställa följande fråga: Innebär förlängningen av avtalet att Posten även framgent ska stå för de merkostnader för upprätthållen kassaservice, som inte täckes av det bidrag på som erhåller från staten för rikstäckande betalnings- och kassaservice?
fr · GO111020 · 2001-04-06 00:00:00 — Fråga 2000/01:1020 av () till statsrådet om utvecklingen i Landet kan komma att utropas som 2000-talets första självständiga stat . ska ett val till en konstituerande församling äga rum. Många hyser dock farhågor för att processen fram till valet är alltför forcerad. Landet saknar helt demokratiska traditioner. En följd av detta är att många partier bildats, som dock alla tycks sakna program. behöver omvärldens stöd för att skapa levande politiska institutioner och en utvecklad ekonomi. Skola och hälsovård måste byggas upp. är av befolkningen analfabeter. Hiv/aids blir allt vanligare. Det krävs en mångsidig ekonomi med jordbruk, fiske, turism, naturgas och oljeutvinning. Multinationella företag tar vinsterna från olja. Skogsskövlingen måste upphöra. behöver ett bistånd som inriktas på att skapa en självgenererande utveckling. Ett framtida bistånd måste även samordnas bättre. arbetar 87 frivilligorganisationer utan kontakt med varandra. Utvecklingen av politiska liv i demokratisk riktning och ett mångsidigt näringsliv har avgörande betydelse för en fredlig utveckling i . Min fråga är följande: Vilka åtgärder tänker ministern vidta för att stödja utvecklingen av ekonomi och landets politiska liv i demokratisk riktning?
fr · GO111021 · 2001-04-06 00:00:00 — Fråga 2000/01:1021 av () till justitieminister om narkotikaklassificering av GBL grep polisen i ett par personer misstänkta för narkotikabrott. Polisen var dock tvungen att frisläppa dem. Det aktuella preparatet, GBL, är nämligen inte klassat som narkotika. GBL, gammabutyrolakton, är ett lösningsmedel som bl.a. används för att ta bort klotter. När det konsumeras omvandlas det med magsyrorna och därigenom fås samma effekt som med GHB. Effekten är alltså densamma, men till skillnad från GHB sker det på laglig väg. Naturligtvis finns det problem med att narkotikaklassificera ett medel som används för rengöringsändamål. Icke desto mindre skulle en fortsatt legal användning av GBL göra GHB ointressant. De som är intresserade av att använda GHB kan enkelt byta till GBL. Lagen skulle då på denna punkt bli ihålig. Mot bakgrund av ovanstående vill jag fråga statsrådet följande: Vilka åtgärder avser statsrådet vidta för att GBL ska bli narkotikaklassificerat?
fr · GO111022 · 2001-04-06 00:00:00 — Fråga 2000/01:1022 av () till socialminister om livstestamente I slutbetänkandet från Kommittén om vård i livets slutskede har frågan om s.k. livstestamente diskuterats som en del i ökandet av patientens inflytande över sin situation i livets slutskede. I samma kapitel tar utredningen också upp frågan om ställföreträdare för patienter som av olika skäl inte kan ta ställning till medicinska åtgärder. Denna fråga berör inte enbart patienter i livets slutskede utan har en vidare innebörd och kommittén ansåg att möjligheterna till att införa ett system med ställföreträdare behöver övervägas och utredas i ett annat sammanhang. Kommittén ansåg också att till en sådan utredning borde läggas den närliggande frågan om livstestamentets betydelse för att stärka patientinflytandet. Jag vill därför fråga socialministern om han är beredd att tillsätta en sådan utredning .
fr · GO111023 · 2001-04-06 00:00:00 — Fråga 2000/01:1023 av () till statsrådet om tvillingföräldrar och föräldraförsäkringen Föräldrar har rätt till tolv månaders föräldraförsäkring samt med garantiersättning per barn. Dock inte om de föds . Tvillingföräldrar får endast sex extramånader i föräldraförsäkringen. De som får trillingar har rätt till sammanlagt 24 månaders föräldraförsäkring. De som välsignas med tvillingar eller trillingar har en helt annan situation än de som får ett barn. Ofta behöver båda föräldrarna vara hemma, eftersom det helt enkelt inte går att ensam ta hand om flera spädbarn . Dagens regelverk är helt enkelt inte anpassat efter den situation som många tvilling- och trillingföräldrar upplever. Mot bakgrund av ovanstående vill jag fråga statsrådet följande: Vilka åtgärder avser statsrådet vidta för att förändra regelverket i föräldraförsäkringen så att tvilling- och trillingföräldrar har rätt till mer tid med sina barn?
fr · GO111024 · 2001-04-06 00:00:00 — Fråga 2000/01:1024 av () till näringsminister om Saabs deltagande i har deltagit i utvecklingsarbetet på A380 . slöts ett s.k. Frame Work Agreement som är en ömsesidig avsiktsförklaring om ett industriellt deltagande med riskdelning i projektet. har 60 fasta order och mer än 40 optioner tecknats som gör att de första flygplanen kommer att levereras 2006. Förhandlingar förs om fem olika arbetspaket som beräknas ge mer än 400 arbetstillfällen. ansökte om statlig riskgaranti enligt de regler som anges i 1992. I olika medier har näringsministern och hans statssekreterare ett flertal gånger sagt att ett regeringsbeslut är nära. Vad avser näringsministern vidtaga för åtgärder för att ett regeringsbeslut fattas och när kommer beslutet?
fr · GO111025 · 2001-04-06 00:00:00 — Fråga 2000/01:1025 av () till miljöminister om Merparten av oss hör bara talas om kärnkraftverk när någonting gått på tok. Katastrofer såsom Tjernobyl 1986, eller Windscale 1957 skrämmer oss ett tag. får vi aldrig höra talas om de tusentals andra incidenter som inträffat . Därför tror vi gärna att kärnkraft är relativt säkert. Men även utan katastrofer är kärnkraften redan farlig. Fler fall än normalt av leukemi och cancer bland människor som bor i närheten av kärnkraftverk pekar på detta. Katastrofen i Tjernobyl lärde oss att strålningen kan nå . I nordvästra ligger mest kontroversiella industriella anläggning, . Detta kärnkraftverk har drabbats av allvarligt läckage av radioaktiv strålning . Enligt uppgift kommer att handha s.k. technetium, ett artificiellt producerat kemiskt ämne. Den mest stabila isotopen, technetium-98, har en halveringstid på 4,2 miljoner år, medan de andra trettio kända isotoperna är mycket mindre stabila. var ämnet väldigt ovanligt och dyrt men kan erhållas i större mängder genom kärnklyvning i reaktor. Givet tidigare säkerhetsproblem framstår dess framtidsplaner som synnerligen högaktuella för stater i omgivning. Eftersom vi hört att frågan kommer att behandlas av de nordiska ländernas miljöministrar, vill jag fråga miljöministern vad denne tänker göra för att markera det allvar med vilket vi ser på ovan nämnda planer.
fr · GO111026 · 2001-04-06 00:00:00 — Fråga 2000/01:1026 av () till finansminister om och spelberoende Enligt uppgifter i TV-programmet har en tobakshandlare som varit ombud för fällts i domstol för att han inte sagt nej till insatser från en spelberoende. Enligt vad som redovisades i programmet har spelombudet i fråga följt regelverket som innebär att han kontaktat när insatserna överstigit . har givit klartecken till fortsatt spelande. Den märkliga situationen uppstår då en privat småföretagare som följer regelverket ändå fälls i svensk domstol för medverkan till det spelberoende som spelaren uppenbarligen led av. ställs inte till svars som är den ytterst ansvarige aktören för denna händelse. Jag anser att detta inte kan ligga i linje med den allmänna rättsuppfattningen. Staten måste nu ta ett betydligt större ansvar för Svenska Spels verksamhet som leder till omfattande spelberoende och i detta fall till att en småföretagare som följt bolagets regler blir dömd. Jag har i tidigare fråga tagit upp den aggressiva marknadsföring som bedriver och då svarade finansministern att det var bolagets sak att sköta. Men ett helstatligt bolag har en ägare, i detta fall regeringen. Vi som politiskt förtroendevalda måste då kunna ha en uppfattning om det bolag vi ytterst äger har en rimlig hållning och verksamhet. Jag vill fråga finansministern om han med anledning av ovan redovisade händelse är beredd att vidta några åtgärder gentemot .
fr · GO111027 · 2001-04-06 00:00:00 — Fråga 2000/01:1027 av () till näringsminister om oljeutsläpp Regeringen beslöt att tillsätta en särskild utredare för att göra en översyn och utvärdering av gällande regler för de ingripanden som kan bli aktuella när ett oljeutsläpp har skett till sjöss samt föreslå åtgärder för att beivra dessa utsläpp. överlämnades betänkandet SOU 1998:158. Vi är många som år motionerat om och på andra sätt efterfrågat åtgärder på detta område. Över 400 utsläpp/år har registrerats i svenska farvatten med skador på miljö och djur som följd. Endast ett fåtal av utsläppen har resulterat i att en fysisk person har fällts för ansvar. När avser näringsministern lägga en proposition?
fr · GO111028 · 2001-04-06 00:00:00 — Fråga 2000/01:1028 av () till utrikesminister om kärnavfallsförvaring i I huvudstad är ett projekt på gång att bygga ut kärnavfallsförvaringen för förvaring av kärnavfall från hela . Denna förvaring har funnits i , men då ingick förvaringsområdet inte i Minsks stadsområde. har staden vuxit. Kärnavfallsförvaringen är ett mycket stort miljöhot, framför allt för invånarna i stadsdelen , men även för invånare i hela , då kärnavfallsförvaringen ligger inom dricksvattensreservoaren. Mot bakgrund av det mycket stora miljöhot som utgår från det planerade projektet att bygga ut kärnavfallsförvaringen vill jag fråga statsrådet: Avser den att uppmärksamma den vitryska regeringen på detta miljöhot?
fr · GO111029 · 2001-04-05 00:00:00 — Fråga 2000/01:1029 av () till socialminister om Systembolaget och glesbygden kan sägas vara det stora turistcentret i västra , i den bemärkelsen är helt jämförbart med Åre och . I finns det 23000 turistbäddar, och turismen är den allt överskuggande näringsgrenen. På gott och ont är bygden nästan helt beroende av avkastningen från turismen. I turisthänseende finns det mesta på plats i , men en uppenbar nackdel såväl för turismen som för bygden i övrigt är att det inte finns någon Systembolagsbutik. Den närmaste butiken finns i . Förutom det generella kravet på likvärdiga villkor över hela landet är det också en konkurrensfråga för . Detta i och med att Systembolaget finns i Åre men inte i . Mot bakgrund av ovanstående vill jag ställa följande fråga till socialministern: Vad tänker statsrådet göra för att se till att det framgår i riktlinjerna för Systembolagets nyetableringar att företaget ska ta hänsyn till önskemål från berörda kommuner?
fr · GO111030 · 2001-04-05 00:00:00 — Fråga 2000/01:1030 av () till statsrådet om plantering av ädellövskog Vid stormen stormfälldes ca huvudsakligen granskog, framför allt i södra och mellersta . I regeringens budget som fastställdes av avsattes för plantering av ädellövskog med hänsyn till landskapsbild, biologisk mångfald, rekreation och friluftsliv m.m. Intresset från markägarna har också varit stort. Ärendet skickades från till EU för s.k. notifiering för att få bekräftat att det bidrag som avses betalas ut inte strider emot det regelverk som finns inom unionen. Trots att det nu gått närmare sedan ärendet nådde har detta inte avgjorts . Eftersom besked inte kunnat ges till markägarna har dessa inte kunnat förbereda eventuell lövskogsplantering genom att t.ex. beställa plantor. Läget är nu akut eftersom planteringssäsongen nu har påbörjats och beräknas pågå . Markägarnas intentioner är att huvuddelen av de stormfällda arealerna ska planteras under denna vår. Det finns därför en uppenbar risk att regeringens målsättning om att plantera cirka hälften av den stormfällda arealen med ädellövskog inte kan uppnås eftersom markägarna inte kan få besked om eventuella bidrag. Min fråga till statsrådet är därför: Vad avser regeringen göra för att påskynda EU:s behandling av ärendet så att markägarna snabbt kan få besked om eventuella bidrag?
fr · GO111031 · 2001-04-04 00:00:00 — Fråga 2000/01:1031 av () till näringsminister om stambanan Antalet resenärer på svenska järnvägar har aldrig varit så stort som och även godstrafiken ökade. Efterfrågan fortsätter att öka, både för gods- och persontrafik. I tidtabellen för har tvingats säga nej till trafikönskemål, eftersom kapaciteten inte räcker till. I utredningen konstateras att en uppgradering av hela sträckningen med måttliga investeringar minskar restiden från fyra till strax , samt att kapaciteten på stambanan fördubblas. Anslutningarna till tvärgående linjer effektiviseras. Kostnaderna fördelar sig på sträckan Malmö@Höör ca 2 miljarder, Höör@Nässjö ca 2,5 miljarder och Nässjö@Stockholm ca 10,5 miljarder. Totalt ca 17 miljarder. Dessutom kan man genom ytterligare 10 miljarder fördelat på tre olika projekt, däribland den s.k. Nyköpingslänken, höja standarden . Vad avser ministern göra för att förbättra standarden på ?
fr · GO111032 · 2001-04-09 00:00:00 — Fråga 2000/01:1032 av () till finansminister om beskattning av drivmedel Vid gårdagens frågestund ställde jag frågan till jordbruksministern angående ett pressmeddelande från daterat . I detta står det bl.a.: "Utöver detta kommer regeringen att tillsätta en utredning som bl.a. ska se över de skattevillkor som är specifika för jordbrukets drivmedelsanvändning. I utredningen kommer även beskattningen av arbetsmaskiner att ses över. @ Resultatet av denna utredning kommer att presenteras i vårpropositionen 2001", avslutar . Min fråga löd: "Hur ska utredningens resultat kunna presenteras i vårpropositionen som utlovats, då den ännu inte är tillsatt?" Svaret blev att jag skulle vända mig till . I ett svar från finansministern i denna fråga, uppgavs att några löften om kompensation inte har lämnats av regeringen, och att finansministern hade för avsikt att avvakta de förslag som utredningen lämnar och de synpunkter som framkommer vid remissbehandlingen av förslagen. Man kan fråga sig om finansministern inte anser att jordbruksminister ingår i regeringen. Det är värt att notera att finansministerns svar desavouerar jordbruksministerns ärliga löften om utredning av denna viktiga fråga som alla bönder väntar på. Vad avser finansministern vidta för åtgärder för att förslag om beskattningen av drivmedel för jordbruks- och arbetsmaskiner ska kunna framläggas inom utlovad tid?
fr · GO111033 · 2001-04-09 00:00:00 — Fråga 2000/01:1033 av de () till finansminister om dieselskatten för jord- och skogsbruk Skatten på diesel höjdes med per liter . "" föranledde regeringen att utlova en sänkning av dieselskatten för jord- och skogsbrukets räkning. Sänkt dieselskatt för jord- och skogsbrukets arbetsmaskiner har enligt uppgift varit föremål för diskussion såväl mellan regeringen och LRF som mellan regeringen och v och mp. Tydligen har det slutat med att regeringen inte kommer att lägga något förslag om sänkt dieselskatt för jord- och skogsbruket i vårpropositionen. Hela jordbrukets s.k. ryggsäck måste lyftas av för att konkurrens på någorlunda lika villkor ska råda. Jag vill därför fråga finansministern: När avser regeringen lägga fram konkreta förslag om sänkt dieselskatt för jord- och skogsbrukets arbetsmaskiner?