ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
frs · GP1263 · 2001-10-26 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:63 om effektiviteten hos CSN har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att öka effektiviteten hos CSN så att studenterna får sina studiemedel . Jag ser mycket allvarligt på de rapporter som inkommer om (). Regeringen har i regleringsbrevet bl.a. satt som mål för CSN att myndighetens service till allmänheten ska ökas genom bättre tillgänglighet och att handläggningstiderna ska kortas. Jag konstaterar, liksom , att många studerande har fått vänta på beslut om studiestöd. Handläggningstiden har i ett stort antal fall varit betydligt längre än de som CSN har som mål för behandling av ett ärende. Det har också , , varit svårt att komma i kontakt med myndigheten. Det är givetvis inte acceptabelt. Jag konstaterar dock att ställts inför omfattande förändringskrav. Jag syftar, för det första, på som inleddes och som innebar en ökning av det totala antalet studerande varav en ökad andel vuxenstuderande, för det andra på millennieanpassningen av datasystemen samt, för det tredje, på det nya studiestödssystem som trädde i kraft . Myndigheten har också gjort stora ansträngningar för att bemästra de problem förändringarna inneburit. CSN har tillförts ökade resurser motsvarande ca . För treårsperioden 2001@2003 görs en satsning om på ett särskilt kundcenter i . Min bedömning är att ytterligare ekonomiska resurstillskott inte är påkallade. som jag är kritisk till den situation som uppstått denna höst är jag övertygad om att CSN har en förmåga att förändra situationen. Inom CSN:s huvudsakliga verksamhetsgren, beviljning och återbetalning av studiestöd, har myndigheten ett stort kunnande. Man fattar beslut i över en miljon ärenden. Andelen komplexa ärenden har dessutom ökat bl.a. på grund av att andelen vuxenstuderande har ökat. Verksamheten vid servicecentret i som påbörjas är ett led i ett långsiktigt arbete för att på olika sätt stödja myndigheten och förbättra dess service till de studerande. Satsningen avser att förbättra telefontillgängligheten och utöka telefontiden till full kontorstid. avlastas handläggare inom CSN så att handläggningstiden kan kortas. Effekten av dessa insatser bör kunna avläsas redan vid årsslutet, men framför allt i samband med ansökningarna . Det är på den vägen måste fortsätta för att nå målet om förkortade handläggningstider, dvs. genom att söka nya arbetssätt och nya organisatoriska lösningar på de problem som finns. Naturligtvis förs en löpande dialog med myndigheten om detta. Det ankommer på CSN:s ledning att genomföra de förändringar de uppfattar som riktiga och nödvändiga. Jag vill understryka att jag kontinuerligt följt och även avser att följa utvecklingen av CSN:s service till de studerande.
frs · GP1265 · 2001-10-22 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:65 om förtidsröstning, valet har frågat mig när de lokala valnämnderna kan få klara besked som säkrar ett brett, lätt igenkännligt och tillgängligt utbud av lokaler för förtidsröstning vid val. Inledningsvis vill jag framhålla att jag helt instämmer i vad säger i sin fråga: Ett högt valdeltagande är viktigt för demokratin. Därför är det viktigt att det är enkelt för väljarna att rösta. Detta innebär, som framhåller, att det måste finnas lätt igenkännliga lokaler för förtidsröstning, som väljarna känner sig trygga med. sker huvuddelen av förtidsröstningen här i landet på , s.k. poströstning. Poströstningen motsvarar just de krav som sagts: Postens serviceställen är många och lätta att känna igen och förfarandet sker i välkända och därmed för väljarna trygga former. Mot den nu angivna bakgrunden är det angeläget att poströstningens centrala roll i det svenska valsystemet inte begränsas, t.ex. genom att Postens ansvar för förtidsröstningen flyttas över till andra aktörer. En sådan förändring skulle nämligen @ särskilt om den sker före ett val @ riskera att leda till att möjligheterna att rösta försämras, med ett minskat valdeltagande som följd. Den nya centrala valmyndigheten som inrättades är ett uttryck för hur högt regeringen prioriterar valförfarandet och dess betydelse för den demokratiska processen. Valfrågorna kan nu sättas i fokus på ett annat sätt . har bl.a. i uppdrag att se till så att väljarna har goda möjligheter att förtidsrösta. genomgår en förändringsprocess. För att tillmötesgå kundernas önskemål kommer bolagets tjänster att kunna tillhandahållas på fler ställen än , t.ex. i livsmedelsbutiker. Mot bakgrund av dessa förändringar är det viktigt att det klargörs att bolaget har ett ansvar för att poströstning kan genomföras i samma utsträckning som . Regeringen har framhållit detta i den överlämnade propositionen om Postens ansvar för den grundläggande kassaservicen (prop. 2001/02:34). Det är vidare regeringens avsikt att staten i sin ägarroll gentemot Posten ska tydliggöra detta ansvar ytterligare.
frs · GP1266 · 2001-10-24 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:66 om digital radio har frågat mig när jag avser att tillsätta den tidigare aviserade digitalradiokommittén. Som regeringen konstaterar i propositionen (2000/01:94) Radio och TV i allmänhetens tjänst 2002@2005 har den digitala radion inte utvecklats i enlighet med de prognoser som fanns . Regeringen anger i propositionen att trots att de villkor som riksdag och regering tidigare satt upp för att utvärdera verksamheten ännu inte uppnåtts, så bör verksamheten utvärderas. Avsikten är att regeringen ska besluta om direktiv till en utvärdering av den digitala radion.
frs · GP1268 · 2001-10-24 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:68 om reaktorsäkerhetsutredning har frågat mig om när jag avser att tillsätta en kärnsäkerhetsutredning. Regeringen har i budgetpropositionen (prop. 2001/02:1 utg.omr. 20, s. 25) aviserat en utredning för att se över reaktorsäkerheten och strålskyddet vid de svenska kärnkraftverken. Denna utredning beräknas tillsättas .
frs · GP1269 · 2001-10-24 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:69 om koncessionsavgift har frågat mig när regeringen avser att presentera den av begärda skyndsamt utredda frågan om koncessionsavgift vid analog sändningsteknik. Regeringen beslutade (dnr Ku2001/2325/Me) att uppdra åt Radio- och att utreda frågan om koncessionsavgift vid analog sändningsteknik, och redovisa sitt uppdrag. Radio- och (dnr Ku2001/2443/Me) inkom till och remitteras .
frs · GP1270 · 2001-10-23 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:70 om de synskadades situation i trafiken har frågat mig om jag planerar att ta initiativ för att förbättra de synskadades situation i den svenska trafiken. Frågan är ställd mot bakgrund av att () i ett flygblad hävdar att det pågår en försämring av de synskadades säkerhet i trafiken till följd av att övergångsställen dras in och ersätts av s.k. gångpassager. Vidare anser SRF att den synskadades tydligt visade vita käpp, i samband med att den synskadade vill korsa en gata, i lagstiftningen bör jämställas med polismans stopptecken. Först av allt vill jag betona att regeringen anser att det är utomordentligt viktigt att trafiksäkerheten är god för alla och i synnerhet för oskyddade trafikanter. Av den anledningen har införts regler som innebär att bilisterna har väjningsplikt mot gående som gått ut på eller just ska gå ut på övergångsställe. När det gäller funktionshindrades situation i trafiken vill jag även betona att regeringen är angelägen om att såväl säkerheten som tillgängligheten i transportsystemet är god. Regeringen beslutade därför om en omfattande utvärdering av handikappolitiken inom hela transportområdet. Enligt vad jag erfarit kommer bl.a. att belysas hur den fysiska utformningen av trafikmiljön kan ha påverkat säkerheten för olika grupper av funktionshindrade. Utvärderingen ska redovisas senast . Jag vill därför avvakta denna utvärdering innan några förslag till åtgärder presenteras. Visar utvärderingen på brister är dock regeringen självfallet beredd att vidta åtgärder i syfte att förbättra funktionshindrades situation i trafiken.
frs · GP1271 · 2001-10-23 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:71 om arbetsmiljötillsyn Carlinge Wisberg har frågat mig om jag är beredd att ta initiativ så att tillsynen av anordnarnas arbetsmiljöansvar förbättras och därmed ge personer i arbetsmarknadspolitiska åtgärder mindre risk för ohälsa. Att motverka arbetsskadorna, särskilt för de mest utsatta grupperna, är en mycket högt prioriterad uppgift för regeringen, både ur mänsklig och samhällsekonomisk synpunkt. Det har inträffat ett flertal allvarliga olyckor som drabbat personer i arbetsmarknadspolitiska åtgärder, däribland ett par dödsfall. En väsentlig orsak har varit att anordnarna inte känt till sitt arbetsmiljöansvar. Riskerna för personer i arbetsmarknadspolitiska åtgärder, t.ex. aktivitetsgarantin, har särskilt uppmärksammats i tillsyn. Bl.a. har tagit initiativ för att förbättra informationen till anordnarna. Då någon person anvisas till en anordnare bifogar arbetsförmedlingen ett informationsblad om arbetsmiljö och försäkringsskydd såväl till anordnaren som till den person som anvisas. Även via går det numera att få information beträffande dessa frågor. Det är viktigt att håller arbetsmiljön för denna grupp under noggrann bevakning, liksom att den information som lämnas av arbetsförmedlingarna verkligen når fram till anordnarna. Jag avser att ta upp en diskussion med och om hur information och tillsyn ska kunna förbättras ifråga om de aktuella arbetsplatserna.
frs · GP1272 · 2001-10-24 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:72 om kostnader för säkerhetsåtgärder vid kommunala flygplatser har frågat mig om jag avser införa något riktat bidrag till de kommunalt ägda flygplatserna med anledning av de nya säkerhetsåtgärder som krävs efter . Det är riktigt att terrordåden i har inneburit ökade skyddsåtgärder inom luftfarten. Jag stöder generella åtgärder som stärker luftfartsskyddet och förbättrar säkerheten för passagerare och personal ombord på luftfartyg. Därför menar jag att det är rimligt att allt incheckat bagage kontrolleras. Vidare bör passagerare och deras handbagage kontrolleras lika noga för inrikesflyg som för utrikesflyg. Jag vill emellertid upplysa om att flertalet europeiska länder enades om att alla flygplatser senast ska ha infört kontroll av bagage incheckat för utrikestrafik. Denna rekommendation är en följd av ökade åtgärder efter Lockerbiekatastrofen 1988, då en bomb exploderade i ett luftfartyg som befann sig på hög höjd. Det är också på denna grund som har beslutat att svenska flygplatser ska ha infört kontroll av bagage för . I fråga om kontroll av passagerare och deras handbagage beslutar efter samråd med när och var denna kontroll ska äga rum i samband med lufttrafik. Vidare ska enligt sin instruktion och i samråd med ansvara för ett nationellt program för förebyggande av brott mot den civila luftfartens säkerhet. Jag vill även framhålla det omfattande europeiska arbete som pågår inom såväl EU som ECAC till följd av terrordåden . Rådet och kommer att behandla ett förslag om åtgärder för att förbättra luftfartsskyddet. I fråga om stödåtgärder vill jag betona att regeringen i sitt beslut (ärende nr N2001/3751/TP) föreskriver en utbetalning av till 26 kommunala flygplatser i landet. Generellt kan också sägas att den som bedriver flygplatsverksamhet vet att denna verksamhet är beroende av en mängd tillstånd. Han eller hon måste alltid vara beredd på att villkoren för verksamheten kan komma att ändras alltefter tiden löper. Det kan inte vara statens uppgift att gå in med stödåtgärder varje gång en flygplatsinnehavare blir ålagd att vidta en viss åtgärd för att kunna fortsätta verksamheten. Jag ser därför inga starka skäl till att införa något riktat bidrag till dessa flygplatser.
frs · GP1273 · 2001-10-24 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:73 om tobaksbolagens marknadsföring har frågat mig om vilka initiativ jag tänker ta för att få stopp på tobaksbolagens cigarettfester. har ställt denna fråga med anledning av att Tabak arrangerar fester i både och i strävan att stärka sitt varumärke och finna nya kunder för sina cigaretter. Regeringen avser att överlämna en proposition på tobaksområdet . I det sammanhanget kommer regeringen också att redovisa sin syn på behovet av åtgärder såvitt avser marknadsföring m.m. av tobaksvaror.
frs · GP1274 · 2001-10-24 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:74 om vindkraftsutbyggnaden till havs har frågat miljöministern vilka åtgärder han ämnar vidta för att öka kunskapen om havsbaserade vindkraftverks inverkan på fisk och fisket. Arbetet i regeringen är så fördelat att det ankommer på mig att besvara frågan. Vindkraft är en förnyelsebar energikälla med stor potential och undersöker därför de övergripande förutsättningarna för lokalisering av vindkraftverk till havs och i fjällområden. Lokalisering till havs har då fördelar genom att vindförhållandena är gynnsamma och etablering kan ske utom syn- och hörhåll från bebyggelse. Erfarenheterna av vindkraftsparker till havs är emellertid begränsade och det finns flera obesvarade frågor om påverkan på fiskar och annat marint liv. Det är också oklart i vilken utsträckning havsbaserad vindkraft kommer att bli ett hinder för fiskets bedrivande. Dessa frågor måste besvaras innan det går att ta ställning till om storskalig vindkraftsetablering till havs är ett försvarligt alternativ. Svar på frågorna kräver dock att ett antal vindkraftsprojekt får komma till stånd för att man där ska kunna göra grundliga studier av effekterna. Denna process har påbörjats när regeringen i sitt tillstånd för en vindkraftspark på Lillgrund i ställt som villkor att ska upprätta en plan för ingående undersökningar av effekterna på fisk och fiske. Krav på sådana utredningar kommer att ställas även på andra projekt till dess ett tillfredställande kunskapsunderlag samlats in. har haft en pionjärroll både när det gäller havsbaserad vindkraft och studier av effekterna på fisksamhället. Världens första havsbaserade vindkraftsverk ligger i och den enda omfattande undersökning som gjorts av inverkan på fisk utfördes där av . följer även utvecklingen av den internationella verksamheten inom området. Regeringens avsikt är att även i fortsättningen ska ha en ledande roll när det gäller att värna fiskets intressen vid utnyttjandet av havsområdena.
frs · GP1276 · 2001-10-24 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:76 om forskning om elöverkänslighet har frågat vilka åtgärder denne avser att vidta för att säkra forskning om elöverkänsligas besvär. Eftersom jag är den i regeringen som har ansvaret för forskningsfrågor, svarar jag på frågan i stället. En grundläggande princip i det svenska forskningssystemet är att regeringen inte förmedlar forskningsmedel till enskilda forskare. Ansvarsfördelningen mellan regering, riksdag och myndigheter är sådan att regering och riksdag fattar de övergripande forskningspolitiska besluten medan universitet, högskolor, forskningsråd och andra organisationer med sakkunskap beslutar om den närmare medelsfördelningen och verksamheten. Detta bör gälla även för beslut om resurser till forskning om elöverkänslighet. gjordes på regeringens uppdrag en sammanställning av den befintliga kunskapen om elöverkänslighet av (). för arbetsliv och socialvetenskap (FAS) har i samband med omorganisationen av de forskningsfinansierade myndigheterna tagit över ansvaret för frågor som rör forskning om elöverkänslighet. Rådet är , vid sidan av universitet och högskolor och , den huvudsakliga finansiären av sådan forskning i .
frs · GP1278 · 2001-10-24 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:78 om de glömda barnen har frågat statsrådet vilka åtgärder hon avser vidta för att barn i misshandelsfamiljer ska få adekvat vård. Arbetet i regeringen är så fördelat att det är jag som ska besvara frågan. Jag håller med om att det är angeläget att de barn som växer upp i familjer där våld förekommer uppmärksammas och får det stöd och den hjälp de behöver. Frågan har fått ökad uppmärksamhet och det pågår arbete med att finna former för hur de berörda barnen ska få hjälp. Regeringen avsätter för insatser till bl.a. barn i familjer där våld och övergrepp mellan vuxna förekommer. Medlen fördelas av länsstyrelserna efter ansökan från kommunerna eller kommuner i samarbete med enskilda organisationer. I vissa kommuner förekommer det att polisen rutinmässigt anmäler till om det finns barn i ett hem dit polisen kallats på grund av familjevåld. utreder barnens behov av stöd och hjälpåtgärder och ser till att de tillgodoses. Vissa av dessa barn erbjuds gruppbehandling. Som exempel kan nämnas att det finns gruppverksamhet i exempelvis som riktar sig såväl till offer och förövare som till barn och som fungerar mycket väl. I regeringsuppdraget till i samband med kvinnofridsreformen finns ett barnperspektiv. understryker i sitt arbete betydelsen av att alla inblandade parter får tillgång till behandling. har också tagit fram ett utbildningsmaterial som riktar sig till berörda yrkesgrupper i och hälso- och sjukvården där ett kapitel uppmärksammar barn som bevittnar våld i hemmet. Frågor om barn som vittne till våld har också behandlats av Kommittén mot barnmisshandel. I delbetänkandet (SOU 2000:42) Barnmisshandel @ Polisens och åklagarnas handläggningstider och arbetsmetoder föreslås att i samarbete med ska utfärda centrala riktlinjer eller liknande som säkerställer att polisen anmäler till när man påträffar barn i våldsmiljöer. Detta arbete pågår. I sitt slutbetänkande (SOU 2001:72) Barnmisshandel @ Att förebygga och åtgärda som avlämnats behandlar Kommittén mot barnmisshandel också frågor som rör barn som blir vittne till våld. Jag kommer att i samband med det kommande propositionsarbetet bevaka att även dessa barns intressen blir föremål för överväganden.
frs · GP1279 · 2001-10-24 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:79 om skönlitteratur på teckenspråk har frågat mig vad jag avser att göra för att säkerställa att döva får tillgång till bl.a. skönlitteratur på teckenspråk. Frågan är ställd mot bakgrund av ett utvecklingsprojekt om översättning av skönlitteratur till teckenspråk, initierat av i samarbete med Västanviks Resurs- och Utvecklingscenter i . Det är en självklarhet för mig och den övriga regeringen att kulturen ska vara tillgänglig för alla. I den nationella handlingsplanen för handikappolitiken som lades fram lämnade regeringen förslag till åtgärder som syftade till att öka tillgängligheten till kultur för funktionshindrade. Av totalt i ökat stöd för detta ändamål innebar en förstärkning av det anslag som fördelar till kulturändamål för funktionshindrade. Vidare kan nämnas att regeringen avsatt nya medel för att göra film mer lättillgänglig för funktionshindrade. Bl.a. har ett särskilt stöd till textning på svenska av film och video inrättats, vilket ökar möjligheterna för döva och hörselskadade att ta del av ny svensk film. Även andelen textade TV-program i ska öka, enligt den proposition om nya riktlinjer för en radio och TV i allmänhetens tjänst som fattade beslut om . Jag har inhämtat från att man har lämnat i bidrag till uppbyggnaden av ett resursbibliotek för döva vid . Projektet ska pågå och är att betrakta som ett första steg för att göra litteratur tillgänglig för döva. har också uttryckt sig positivt om det tidigare nämnda projektet om översättning av skönlitteratur till teckenspråk. Dock vill jag betona att självständigt beslutar om bidrag inom ramen för stödet till kultur för funktionshindrade och jag kan som kulturminister inte påverka enskilda beslut.
frs · GP1280 · 2001-10-24 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:80 om läkemedelsforskning i har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att även fortsättningsvis ska vara ett ledande land inom den kliniska läkemedelsforskningen. Det är viktigt att beakta förutsättningarna för hälso- och sjukvårdens utveckling i ett längre perspektiv. Svensk medicinsk forskning och hälso- och sjukvård har länge haft en internationellt framskjuten position. En förklaring till detta är att landstingen har lämnat ett betydande utrymme för forsknings- och utvecklingsarbete. har antalet ansökningar om klinisk läkemedelsprövning minskat något, med från ca 550 till ca 500 , däremot har antalet deltagande center ökat från ca 1 700 till ca 2 300 . Kliniska läkemedelsprövningar utförs till största delen som internationella multicenterprövningar i stället för som tidigare nationella prövningar på ett enda center. Det totala antalet patienter som i deltar i prövningar har sannolikt ökat och uppskattas till ca 50 000 patienter . står sig i detta perspektiv väl i konkurrensen med andra länder. har sjukvårdshuvudmännen ett lagstadgat ansvar för att främja forskning och utveckling. Enligt 26 § b i hälso- och sjukvårdslagen är det sjukvårdshuvudmännens uppgift att medverka i planering, finansiering och genomförande av kliniskt forskningsarbete på hälso- och sjukvårdens område samt av folkhälsovetenskapligt forskningsarbete. Landstingen och kommunerna ska i dessa frågor, i den omfattning som behövs, samverka med varandra samt med berörda universitet och högskolor. ansvarar för att garantera patienternas säkerhet och välbefinnande i en klinisk läkemedelsprövning. Myndigheten har även till uppgift att se till att kliniska läkemedelsprövningar läggs upp på ett sådant sätt att resultatet går att utvärdera på ett vetenskapligt sätt. har lyckats tillmötesgå industrins önskemål om förkortade handläggningstider för ansökan om klinisk läkemedelsprövning, något som har angivits vara av stor betydelse när i konkurrens med andra länder ska försöka attrahera läkemedelsprövningar. När det gäller komplicerade studier har fortfarande en stark position tack vare hög kvalitet i genomförandet av kliniska läkemedelsprövningar och en god kontroll och uppföljning av patienterna. ska det nya europeiska kliniska prövningsdirektivet implementeras inom hela EU. Direktivet innebär en harmonisering mellan de olika EU-länderna bl.a. med avseende på standardiserade handläggningstider. , som redan tillämpar dessa regler, kommer då att konkurrera på lika villkor som övriga EU-länder. Det är inte aktuellt att vidta några ytterligare åtgärder inom detta område.
frs · GP1281 · 2001-10-29 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:81 om Telias neddragning på har frågat mig vilka åtgärder jag är beredd att vidta för med anledning av Telias besked. Frågan är ställd mot bakgrund av att meddelat att ska upphöra som kundtjänstort. Låt mig först slå fast statens roll som en av ägarna till . Som en av ägarna bestämmer staten de övergripande målen för företagets verksamhet. har som huvuduppgift att erbjuda kommunikationstjänster som berikar, förenklar och skapar värde. Detta ska ske på ett affärsmässigt sätt, vilket innebär att företaget ska uppfylla marknadsmässiga avkastnings- och utdelningskrav i sin affärsverksamhet. Den operativa verksamheten är bolagets styrelses och lednings ansvar. Denna beslutsordning gäller såväl privata som helt eller delvis statligt ägda företag. Styrelsen och ledningen i har ständigt att bedöma och fatta beslut om åtgärder som leder till en så effektiv verksamhet som möjligt. Telekombranschen har gått från att ha varit en hårt reglerad bransch till en fullt konkurrensutsatt marknad med ett växande antal specialiserade aktörer. Den snabba omstruktureringen av branschen, utvecklingen av ny teknologi och den ökade konkurrensen ökar behovet av effektivisering för att behålla marginalerna. Detta leder också till att AB:s behov av att söka synergier och skalfördelar ökar. anpassar sin verksamhet efter kundernas behov och efterfrågan är en förutsättning för att utveckla och stärka bolagets kärnverksamhet och bibehålla lönsamheten. Jag har mot bakgrund av ovan inga avsikter att vidta några särskilda åtgärder.