ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
frs · GP12178 · 2001-11-21 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:178 om infrastrukturpropositionen har frågat om hon avser att vidta några åtgärder med anledning av skrivningen i infrastrukturpropositionen om att det krävs "betydande majoritet", inte kvalificerad, för att regeringen ska bereda frågan om trängselavgifter. Eftersom jag är ansvarigt statsråd för nämnda proposition besvarar jag frågan. Regeringen har i propositionen även framfört som sin mening att en förutsättning för att införa någon form av vägavgifter eller trängselavgifter är att aktuella kommuner eller regioner själva vill införa sådana avgifter. Ett eventuellt införande av avgiftssystem är också beroende av att det finns förutsättningar att vidmakthålla systemet . Det regeringen avsett med skrivningen i propositionen är således att det bör finnas politiska förutsättningar för att införa men också vidmakthålla eventuella avgiftssystem. Detta bör kunna klarläggas av Stockholmsberedningen utifrån det tilläggsuppdrag som regeringen aviserade i propositionen.
frs · GP12179 · 2001-11-14 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:179 om jätteräkor har frågat mig om vilka åtgärder jag avser att vidta för att förhindra att svenska konsumenter äter jätteräkor innehållande olika typer av antibiotika och andra kemiska restsubstanser. Enligt "slår larm om" att jätteräkor importerade från , och innehåller kloramfenikol. Jag tycker inte att man kan kalla det gjort för att "slå larm". har avvisat ett parti med jätteräkor som innehöll förbjuden antibiotika. Upptäckten gjordes eftersom man i gränskontrollen kontrollerar alla partier med räkor från just , och . Detta görs då fattade beslut om att obligatorisk kontroll skulle ske. I hade redan tidigare uppmärksammat problemet och därför samlar man in prover på räkor även från andra än ovanstående. Eftersom alla partier kontrolleras anser jag inte att det finns något skäl för oro eller något behov för mig att vidta några särskilda åtgärder.
frs · GP12180 · 2001-11-14 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:180 om utländska läkare Per har frågat mig vad jag avser göra för att ge rimligare förutsättningar för de utländska läkarna att kunna börja utöva sitt yrke i . Bakgrunden till frågan är det prov i svenska språket som läkare med utbildning från ett land utanför EU/EES måste klara för att kunna få svensk legitimation. Jag har alldeles besvarat en fråga beträffande språkprovet för utländska läkare. Jag väljer därför att upprepa delar av detta svar. har haft uppdrag att utforma och genomföra prov i svenska språket för utländska läkare . Detta har medfört att man byggt upp en god kompetens inom detta område. För att upprätthålla en hög kvalitet på provet sker dessutom kontinuerligt ett samråd mellan och . Språkprovet består av flera delar, t.ex. hör- och läsförståelse samt diktamen. För att få en uppfattning om språkprovens utformning och relevans har låtit bl.a. och för utländska läkare ta del av provet. Enligt de uppgifter jag fått har dessa i huvudsak varit positivt inställda till proven. gör också en översyn av språkprovet och dess relevans. Jag har mot bakgrund av detta inte för avsikt att vidta några åtgärder utan förutsätter att den översyn som pågår kommer att leda till förbättringar om det visar sig att sådana behövs. Jag vill avslutningsvis poängtera att en viktig förutsättning för att läkarna ska kunna klara språkprovet är att de ges möjlighet till god svenskundervisning. upphandlar t.ex. språkkurser som är skräddarsydda för utländsk vårdpersonal av . Under åren 2001@2003 tillför regeringen också extra medel för kompletterande utbildning för arbetslösa invandrare med utländsk högskoleexamen, t.ex. läkare och sjuksköterskor. Kurser i sjukvårdssvenska utgör här en viktig del i kompletteringsinsatserna.
frs · GP12181 · 2001-11-14 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:181 om krafttag mot sjukskrivningar har frågat mig om regeringen är beredd att införa skattelättnader för de företag som kan uppvisa sjunkande ohälso- och sjuktal. Kostnaden för sjukpenning och rehabilitering har ökat dramatiskt . Regeringen anser mot denna bakgrund att kraftfulla åtgärder behövs för att motverka den ogynnsamma utvecklingen. Ett brett spektrum av förslag till åtgärder har tagits fram. Åtgärderna ingår i en sammanhållen strategisk satsning för förbättrade arbetsvillkor och ökad hälsa i arbetslivet. Programmet i elva punkter omfattar åtgärder för att förebygga ohälsa i arbetslivet, rehabilitera dem som drabbats, samt vissa åtgärder inom hälso- och sjukvården. Syftet är att sätta individen i centrum och att göra arbetsgivarens ansvar tydligare. Avsikten är bl.a. att se över de ekonomiska incitamenten för att stimulera företag att arbeta med både förebyggande arbetsmiljöarbete och rehabilitering av de anställda som är sjukskrivna. En interdepartemental arbetsgrupp, med deltagare från , , och , arbetar med frågan om ekonomiska incitament för arbetsgivare. Ämnet kommer även att tas upp i samband med trepartssamtalen mellan regeringen och parterna.
frs · GP12182 · 2001-11-14 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:182 om studenter och föräldraförsäkring har frågat mig om jag avser föreslå förändringar i föräldraförsäkringen som innebär att människors ersättningsnivå blir olika beroende på vilken grupp de tillhör. Föräldraförsäkringen är en del av socialförsäkringssystemet som grundar sig på inkomstbortfallsprincipen. Denna princip innebär att det ska finnas en trygghet, relaterad till inkomst, för dem som har kommit ut på arbetsmarknaden. De som saknar inkomst eller har låg inkomst får ersättning i form av garantinivå. kommer ersättning för de dagar som utges enligt förälderns sjukpenning att höjas till per dag och benämnas grundnivå. Regeringen har för avsikt att successivt höja grundnivån till . Med tanke på att alltfler studerar , är det rimligt att studerande i högre grad omfattas av föräldraförsäkringens trygghet. Målsättningen är att få fler människor att omfattas av det skydd som finns . Arbetet med att utveckla föräldraförsäkringen vilar på förutsättningen att försäkringen ska följa samma principer som . Inkomstbortfallsprincipen ligger fast. Det finns flera tänkbara sätt att se över denna fråga. Dessa sätt har dock det gemensamt att de bygger på att försäkringsmässigheten upprätthålls.
frs · GP12183 · 2001-11-14 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:183 om bostadsbidrag har frågat socialminister vilka åtgärder han avser att vidta för att komma till rätta med problemet att inte föräldrar som har barn boende hos sig i lika grad kommer i åtnjutande av bostadsbidrag på samma villkor. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på frågan. Bostadsbidrag till barnfamiljer består av två delar, dels ett bidrag som beror av boendekostnadens storlek och dels ett särskilt bidrag. Det särskilda bidragets storlek är beroende av antalet barn i familjen. Särskilt bidrag lämnas maximalt med för hushåll med ett barn, för två barn och för tre eller flera barn . Man kan beskriva det särskilda bidraget som ett inkomstprövat barnbidrag. Rätt till det särskilda bidraget har bl.a. den förälder som har gemensam vårdnad om ett barn och har barnet boende i sitt hem, om barnet är folkbokfört hos den föräldern. Den andra föräldern får vid ansökan om bostadsbidrag räkna med barnet som umgängesrättsbarn och får då endast rätt till den del i bostadsbidraget som går till bostadskostnaden. Jag är alltså medveten om det problem som beskriver i sin fråga till mig och avser att följa frågan.
frs · GP12184 · 2001-11-14 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:184 om pornografiska filmkanaler har frågat mig om jag avser verka för att filmkanaler separerar ut sitt pornografiska utbud från ordinarie filmutbud så att det får beställas separat. Regeringen beslutade efter Shocking Truth-debatten att ge en särskild utredare i uppdrag att överväga olika sätt att förbättra möjligheten att skydda barn mot olämpligt programinnehåll i TV, t.ex. genom att det ställs krav på att visst innehåll ska kunna blockeras eller att det ska vara möjligt att utesluta program med visst innehåll från abonnemanget. I bakgrundsbeskrivningen lyfts särskilt problemet med barns tillgång till pornografisk film via krypterade TV-kanaler fram. I uppdraget ingick att föreslå de lagändringar som föranleds av övervägandena. Utredaren, hovrättslagmannen , redovisade sitt uppdrag i delbetänkandet Skydd av barn mot olämpligt programinnehåll i TV (SOU 2001:84). Utredarens förslag bereds inom . Det är , efter överlämnandet, tyvärr ännu för tidigt för mig att besvara fråga. Jag avser att återkomma i ärendet.
frs · GP12185 · 2001-11-15 00:00:00 — Svar på frågorna 2001/02:185 och 186 om kvinnomisshandel har frågat mig vilka åtgärder jag ämnar vidta för att hindra att kvinnor utsätts för våld och för att män som upprepade gånger misshandlar närstående kvinnor ska lagföras. har frågat mig vilka åtgärder jag är beredd att föreslå i syfte att skydda kvinnor från att hotas, misshandlas och till och med dödas av närstående män. Eftersom båda frågorna rör våld mot kvinnor besvarar jag dem i ett sammanhang. Det pågår, som jag har redovisat i ett flertal interpellations- och frågesvar, ett intensivt arbete i med frågor som rör mäns våld mot kvinnor. Såväl den straffrättsliga lagstiftningen som t.ex. socialtjänstlagen har setts över och ändrats i syfte att öka skyddet för och stödet till utsatta kvinnor och jag törs säga att vi har en bra lagstiftning på området, i vart fall vad gäller möjligheterna att ingripa mot och lagföra den som begått våldsbrott mot t.ex. en närstående. Däremot anser jag att mer måste och kan göras för att stödja och skydda utsatta kvinnor och för att förebygga våld mot dem. Det pågår ett aktivt arbete med dessa frågor, både i Nationella rådet för Kvinnofrid och inom en rad myndigheter, och jag är övertygad om att detta kommer att leda till konkreta förbättringar. Ett exempel är polisens arbete med hot- och riskbedömningar som har utvecklats avsevärt . Enligt min bedömning måste dock mer göras. Polis och åklagare behöver bl.a. få bättre verktyg för att kunna ingripa och förebygga våld i risksituationer. En hotad kvinna ska t.ex. inte behöva fly från det egna hemmet mitt för att undgå våld och för att kunna känna sig trygg. I utreds tillbaka möjligheterna att lagstiftningsvägen ytterligare förbättra skyddet för kvinnor som utsätts för hot och våld av närstående eller tidigare närstående män. Bl.a. övervägs vissa ändringar i lagen (1988:688) om besöksförbud och i . Arbetet kommer presenteras i en departementspromemoria. Förslag om regler som bl.a. gör det möjligt att under vissa förutsättningar besluta om besöksförbud i det egna hemmet kommer att lämnas.
frs · GP12186 · 2001-11-15 00:00:00 — Svar på frågorna 2001/02:185 och 186 om kvinnomisshandel har frågat mig vilka åtgärder jag ämnar vidta för att hindra att kvinnor utsätts för våld och för att män som upprepade gånger misshandlar närstående kvinnor ska lagföras. har frågat mig vilka åtgärder jag är beredd att föreslå i syfte att skydda kvinnor från att hotas, misshandlas och till och med dödas av närstående män. Eftersom båda frågorna rör våld mot kvinnor besvarar jag dem i ett sammanhang. Det pågår, som jag har redovisat i ett flertal interpellations- och frågesvar, ett intensivt arbete i med frågor som rör mäns våld mot kvinnor. Såväl den straffrättsliga lagstiftningen som t.ex. socialtjänstlagen har setts över och ändrats i syfte att öka skyddet för och stödet till utsatta kvinnor och jag törs säga att vi har en bra lagstiftning på området, i vart fall vad gäller möjligheterna att ingripa mot och lagföra den som begått våldsbrott mot t.ex. en närstående. Däremot anser jag att mer måste och kan göras för att stödja och skydda utsatta kvinnor och för att förebygga våld mot dem. Det pågår ett aktivt arbete med dessa frågor, både i Nationella rådet för Kvinnofrid och inom en rad myndigheter, och jag är övertygad om att detta kommer att leda till konkreta förbättringar. Ett exempel är polisens arbete med hot- och riskbedömningar som har utvecklats avsevärt . Enligt min bedömning måste dock mer göras. Polis och åklagare behöver bl.a. få bättre verktyg för att kunna ingripa och förebygga våld i risksituationer. En hotad kvinna ska t.ex. inte behöva fly från det egna hemmet mitt för att undgå våld och för att kunna känna sig trygg. I utreds tillbaka möjligheterna att lagstiftningsvägen ytterligare förbättra skyddet för kvinnor som utsätts för hot och våld av närstående eller tidigare närstående män. Bl.a. övervägs vissa ändringar i lagen (1988:688) om besöksförbud och i . Arbetet kommer presenteras i en departementspromemoria. Förslag om regler som bl.a. gör det möjligt att under vissa förutsättningar besluta om besöksförbud i det egna hemmet kommer att lämnas.
frs · GP12187 · 2001-11-21 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:187 om statliga arbetstillfällen i har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att löftet om 150 statliga arbetstillfällen till ska förverkligas /02. Den s.k. Omställningsgruppens verksamhet är huvudsakligen inriktad mot att stärka förmågan att arbeta långsiktigt och strategiskt med näringslivsutvecklingen i de kommuner som har särskilda omställningsproblem, främst på grund av strukturomvandlingar inom Försvarsmakten. En del i detta arbete är att delta i utformningen av utvecklingsprogram. Innan Omställningsgruppen avslutar sitt arbete ska den bl.a. bistå kommunerna med att säkra programmens genomförande. Detta gäller även för . Regeringen har också, som ett led i omställningsarbetet, beslutat om bidrag till ett flertal framåtsyftande projekt i kommunen. kommun har bl.a. fått bidrag för att möjliggöra etablering av universitetsutbildning inom upplevelseindustrin och bidrag för att skapa förutsättningar för att etablera ett nationellt centrum för utveckling av räddningssystem för hantering av svåra olyckor. Ytterligare projekt bereds också inom ramen för Omställningsgruppens arbete. Vad härutöver gäller den del av utvecklingsprogrammet, som avses utgöras av statliga verksamheter, är ambitionen att sådana ska passa väl in i kommunens framtida utveckling och näringslivsstruktur. Som nämner har beslutat att förlägga en avdelning för bearbetning av olycksfallsstatistik till . Frågan om ytterligare statliga arbetstillfällen bereds fortfarande inom och jag kommer att lämna besked så snart beredningen är klar.
frs · GP12188 · 2001-11-14 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:188 om har frågat statsrådet när han avser att lägga fram förslag till förändringar i . Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på frågan. har i frågan hänvisat till bl.a. förslag från landshövdingen i , . Dessa och andra förslag till ändringar i bereds inom . har regeringen i propositionen Svenska miljömål @ delmål och åtgärdsstrategier (prop. 2000/01:130) uttalat att bör ses över i syfte att ge lagen en utformning som bättre främjar en långsiktigt hållbar utveckling. Direktiv till en sådan utredning ska nu utformas. I samband därmed behöver övervägas bl.a. vilka frågor som bör behandlas av utredningen och vilka frågor som kan beredas i annan ordning. Innan regeringen har tagit ställning till detta kan jag inte säga när det kan bli aktuellt att lämna förslag till ändringar i . Jag vill dock avslutningsvis framhålla att jag anser att det är viktigt att plan- och byggprocessen är så effektiv som möjligt och att de möjligheter som kan finnas för att påskynda processen tas till vara.
frs · GP12189 · 2001-11-21 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:189 om svenska bönder och dieselskatten har frågat jordbruksministern om hon avser att verka för att sänka dieseloljeskatten så att den blir mer konkurrensneutral gentemot andra länder i . Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på frågan. anför att regeringen har aviserat att den ska lämna förslag på förändringar av skatten på dieselolja som används inom jordbruket och att dessa skulle ha redovisats i vårpropositionen 2001 eller i budgetpropositionen för . Av direktiven till vägtrafikskatteutredningen (Dir. 2001:12) framgår att utredaren ska se över beskattningen av dieselolja för arbetsmaskiner och att detta arbete ska redovisas med förtur. Det har dock inte angetts att resultatet av detta arbete skulle ha redovisats i vårpropositionen 2001 eller i budgetpropositionen för . Regeringen har inte för avsikt att ta ställning till om beskattningen av dieselolja som används inom jordbruket ska förändras, innan utredaren redovisat resultatet av sitt arbete.
frs · GP12190 · 2001-11-21 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:190 om försäljning av militär materiel har frågat mig om jag ämnar ändra det regelverk som reglerar försäljning av militär materiel och pekar på de intäkter som går förlorade när fordon inte försäljs. informerades om regeringens inriktning för avvecklingsarbetet och att regeringen avsåg att se över gällande regleringar inom området (prop. 1999/2000:30). försvarsutskott delade regeringens bedömning (bet. 1999/2000:FöU2) att Försvarsmaktens överskottsförnödenheter i första hand bör utnyttjas: inom de frivilliga försvarsorganisationerna, för humanitära insatser, för militärt säkerhetsfrämjande materielsamarbete samt för stärkandet av det svenska samhället vid svåra påfrestningar i fred. Inriktningen innebär att förnödenheter i andra hand bör säljas till civila företag och att miljöhänsyn, säkerhetsaspekter, begränsade möjligheter till lagligt nyttjande av materiel eller hänsyn till sekretess kan vara skäl för att förstöra viss materiel. För att ge Försvarsmakten möjlighet att skänka överskottsförnödenheter som inte utgör krigsmateriel för ändamål i enlighet med ovanstående inriktning beslutade regeringen förordningen (2000:278) om gåvor och överföringar av överskottsmateriel hos Försvarsmakten. Försvarsmaktens överskottsförnödenheter, där fordon bara utgör en del, finns i förråd på tusentals platser runtom i landet. Att konsekvent avveckla överskottsförnödenheter genom att ur denna massa av cirka en miljon registrerade artiklar sortera ut enstaka objekt allteftersom dessa efterfrågas för försäljning skulle medföra orimliga kostnader för hanteringen av varje enskilt ärende. Försvarsmakten måste vid varje enskild överlåtelse skriva ett avtal som bl.a. reglerar ansvaret för eventuella fel och brister samt kostnad för avhämtning m.m. Till detta kommer att huvuddelen av de fordon som Försvarsmakten avvecklar är ålderstigna och tillverkade under helt andra miljökrav än vad som gäller . Jag vill dock erinra om att det regelverk som möjliggör försäljning av statens lösa egendom även gäller Försvarsmakten. Att myndigheten kan genomföra en affärsmässig försäljning av exempelvis övertaliga fordon utesluter dock inte att krav på miljöhänsyn ställs. Det ligger i stället helt i linje med den bedömning regeringen gjort på vilka krav som bör ställas på avvecklingsprocessen och det har följaktligen utgjort det huvudsakliga skälet till att fordon har destruerats. Avveckling av övertalig materiel i den aktuella omfattningen tillhör dock inte Försvarsmaktens kärnverksamhet. Myndigheten har därför upphandlat försäljningstjänster av som med hänsyn till ovanstående och till vad som är mest kostnadseffektivt och rationellt under innevarande månad försäljer bl.a. ca 250 terrängbilar, ca 350 traktorer och ca 800 bandvagnar.
frs · GP12191 · 2001-11-21 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:191 om Gröna huset i har frågat näringsministern om han tänker verka för att med statliga medel få en fortsättning av projektet huset i . Ärendefördelningen i är sådan att det är jag som ska besvara frågan. Regeringen beslutade att medverka i finansieringen av projektet huset genom att ställa högst till förfogande. Hälften av denna summa betalades ut sedan hade redovisat en projektplan. Resterande belopp ska enligt beslutet betalas ut efter redovisning av nedlagda kostnader, dock . Slutligen föreskrev regeringen att ska lämna en slutredovisning av projektet senast . Innan slutredovisningen är lämnad och utvärderad är det inte möjligt att ta ställning till om och i så fall hur staten skall ta aktiv del i en fortsatt verksamhet av detta slag.
frs · GP12192 · 2001-11-21 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:192 om Kunskapsbank lokal utveckling i har frågat mig om jag är beredd att verka för att projektet lokal utveckling i får samma förutsättningar som lex när det gäller lönebidragsanställningar. Jag vill först säga att det finns ingen lex . Det som troligen avser är Kulturarvs-IT som är ett arbetsmarknadspolitiskt program för mycket svårt funktionshindrade personer knutet till de regionala museerna och dessutom till Stiftelsen i som har arbetsplatser i , och . Kulturarvs-IT är en försöksverksamhet som pågått och som kommer att pågå också . Kulturarvs-IT har sin bakgrund i att det förekommit olika projektverksamheter inom företrädesvis kulturområdet där arbetslösa personer med eller utan funktionshinder kunnat vara anställda . De ekonomiska förutsättningarna för dessa projekt har varit begränsade . Stora investeringar har också gjorts i samband med etableringen av projekten men när projektmedlen tagit slut har det inte varit möjligt att överföra verksamheterna till mer permanenta sådana. Projekten har alltså drivits tillfälligt och sällan skapat varaktig sysselsättning. Regeringen valde därför att etablera Kulturarvs-IT. Syftet var i första hand att skapa arbetstillfällen för personer som på grund av sitt mycket svåra funktionshinder har en mycket begränsad arbetsförmåga, men också att göra kulturarvet mer tillgängligt. Några undantag från gällande regler har inte gjorts när det gäller Kulturarvs-IT. Inom ramen för anställning med lönebidrag kan bidraget lämnas med högst hela den bidragsgrundande lönekostnaden om arbetstagaren antingen är berättigad till insatser enligt lagen (1993:387) om stöd och service till vissa funktionshindrade eller på grund av långvarig och svår psykiskt sjukdom inte tidigare haft kontakt med arbetslivet eller varit borta från arbetslivet eller har mer än ett svårt funktionshinder. De som är anställda inom Kulturarvs-IT tillhör dessa kategorier. Regeringen har också ställt medel till förfogande för arbetsledare inom verksamheten. Företrädare för utveckling har vid en uppvaktning på framfört önskemål om att det ska vara möjligt att bevilja lönebidrag med hela den bidragsgrundande lönekostnaden till arbetstagare som har en lättare funktionsnedsättning än vad regelverket föreskriver. Man framförde också att den bidragsgrundande lönekostnaden inte skulle vara tillräcklig samt önskade ersättning för arbetsledare. Vidare framfördes att projektet skulle kunna sysselsätta 25 personer i ett uppbyggnadsskede och att det därefter kanske skulle bli fråga om anställning för högst 10 personer. Det var däremot oklart hur den fortsatta finansieringen skulle ske. Jag har inget att invända mot att man i startar den föreslagna verksamheten. Jag är däremot inte beredd att verka för några undantag ifrån gällande regelverk.
frs · GP12193 · 2001-11-21 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:193 om Postens avgifter de har frågat mig om vilka åtgärder jag avser att vidta för att Posten AB:s nya avgifter på insättning av dagskassa inte ska bli ytterligare en försvårande lönsamhetsfaktor för främst småföretagare i glesbygd. Frågan är ställd mot bakgrund av att har förändrat i villkoren vid insättning av dagskassor för att uppnå kostnadstäckning i verksamheten. Jag vill börja med att påminna frågeställaren om att det genom regeringens initiativ finns en dagskasseservice, genom , i hela landet. En viktig service, inte minst för småföretagandet i glesbygd. hanterar dagskassor för insättning till de banker som bolaget är ombud för, , och . Det är Posten och ledning som har det fulla ansvaret för beslut om pris på den typen av tjänst. Från regeringens synpunkt är det av stor vikt att det finns tillgång till denna typ av tjänst i hela landet. Mot denna bakgrund har jag inte för avsikt att vidta några ytterligare åtgärder.