ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
frs · GP12333 · 2001-12-05 00:00:00 — Svar på frågorna 2001/02:315 och 2001/02:333 om Exit har frågat mig om jag avser att vidtaga några åtgärder för att säkra Exit fortsatta verksamhet. har frågat mig vad regeringen avser att göra för att rädda Exit från nedläggning. Jag besvarar frågorna i ett sammanhang. Jag vill först jag göra några tillrättalägganden. För det första är det inte så, att nu beslutat om stöd till verksamhet för att bistå personer som vill lämna rasistiska och andra liknande grupperingar (avhoppare). Vad som hänt är att en arbetsgrupp har lagt fram ett förslag om statligt stöd till sådan verksamhet. För det andra har Exit finansierats med stöd av statliga medel och den verksamhet som har bedrivits har varit begränsad. Regeringen har ekonomiskt stött projektet , bl.a. för att verksamheten skulle få en ökad regional spridning. Försöken att nå en sådan spridning har dock inte varit helt framgångsrika. Det lokalkontor, som Exit öppnade i , lades ned som en del av Exit. Därefter har finansierat viss verksamhet för avhoppare. Enligt arbetsgruppens förslag ska statliga bidrag till verksamhet för avhoppare kunna lämnas under förutsättning att vissa villkor är uppfyllda, bl.a. att delfinansiering uppgår till ett minst lika stort belopp som det statliga bidraget. Arbetsgruppen har bedömt att förslaget kan genomföras fullt ut först , eftersom det krävs ingående diskussioner och andra förberedelser i samråd mellan berörda intressenter för att de föreslagna villkoren ska kunna uppfyllas. Enligt förslaget bör dock den verksamhet som pågår med statligt stöd i och , och som utvärderats av , ges visst statligt stöd också , även om verksamheten inte uppfyller alla krav som föreslås gälla . Arbetsgruppen bedömer att detta är viktigt inte minst för uppbyggnaden av eventuell lokal/regional verksamhet för avhoppare. I sin rapport skriver arbetsgruppen att Exit har ansökt om finansiering hos kommuner, , och arbetsgruppen Arm i arm @ 4:e initiativet. I rapporten gör arbetsgruppen mot denna bakgrund bedömningen att det finns goda förutsättningar att Exit kan komma i gång med verksamhet med planerad inriktning . Jag vill understryka, att regeringen ännu inte tagit ställning till det förslag som arbetsgruppen lagt fram. Regeringen kommer dock att delvis ta ställning till förslaget i samband med att den avgör ansökningar om ekonomiskt stöd för sådan verksamhet . Regeringen kommer senare att ta ställning till arbetsgruppens förslag vad avser stöd .
frs · GP12334 · 2001-12-20 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:334 om EU och utvecklingsprogram har frågat vilka åtgärder hon har för avsikt att vidta för att lärdomar, resultat och produkter från de olika gemenskapsinitiativen kommer till användning efter det att projekten har upphört. Arbetsfördelningen inom regeringen är sådan att det är jag som ska svara på frågan. EU:s gemenskapsinitiativ inriktas på sakområden som är gemensamma för unionen som helhet. Under programperioden 2000@2006 för strukturfonderna finns fyra gemenskapsinitiativ; Interreg III, Equal, Leader + och . En viktig utgångspunkt i planeringen av dessa program har varit erfarenheterna från gemenskapsinitiativen , bl.a. Adapt. Ett exempel är det nya gemenskapsinitiativet Equal som syftar till att i transnationellt samarbete främja nya metoder för att motverka diskriminering på arbetsmarknaden. Genomförandet av Equal bygger vidare på erfarenheterna från de tidigare gemenskapsinitiativen Adapt och Employment, vad avser såväl projektresultat som programmets utformning. T.ex. avser en viktig del av programmet, för vilken finansiering avsatts, spridning av uppnådda resultat och påverkan på nationell och europeisk nivå. Sådan spridning och påverkan ska ske genom bl.a. tematiska nätverk. nämner det tidigare Hos Adapt och den databas @ tillgänglig på @ som där skapats med presentationer av mer än 200 produkter från Adaptprojekt i olika länder. Denna databas, som av antalet användare att döma varit mycket framgångsrik, hålls tillgänglig på internet på samma adress av Svenska . Myndigheten undersöker möjligheterna för att databasen kan handhas på europeisk nivå. Ett annat exempel på insatser inom gemenskapsinitiativen med syfte att ta till vara resultat från föregående programperiod är Interreg III C och det kommande Interact. Interreg III C syftar till ett strukturerat erfarenhets- och metodutbyte mellan alla medlemsländer avseende bl.a. Interreg och . Interact är ämnat att öka mervärdet och kvaliteten generellt i genomförandet av Interreg III och dess olika delar A, B och C. Bl.a. genom nätverkssamarbete och kompetensutveckling vad gäller såväl administrationen av programmen som genomförande av projekt och uppföljning av dessa. Sammantaget finns det enligt min mening goda förutsättningar för att resultaten av gemenskapsinitiativen får en bred spridning och tillämpning. I de s.k. övervakningskommittéerna och en stor mängd andra fora där myndigheter och organisationer deltar äger ett engagerat samarbete och erfarenhetsutbyte kring programmen rum. vilar det också ett ansvar på alla oss berörda beslutsfattare på olika nivåer att ta till vara resultaten av gemenskapsinitiativen i den nationella verksamheten.
frs · GP12335 · 2001-12-12 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:335 om tinnitus hos barn frågar vilka åtgärder jag avser att vidta för att den miljö som barn och ungdomar vistas i under en stor del av sin vakna tid inte ska vara till skada för deras hörsel och psykiska hälsotillstånd. Frågan om höga ljudnivåer kommer att behandlas i den proposition om folkhälsomål som regeringen har för avsikt att lägga fram för .
frs · GP12336 · 2001-12-12 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:336 om unga missbrukare har frågat mig om vilka åtgärder jag avser vidta för att unga missbrukare ska få erforderlig vård och behandling. Bakgrunden är uppgifter om att heroinmissbrukande ungdomar inte kan avgiftas eftersom barn- och ungdomspsykiatrin inte klarar av att avgifta unga narkotikamissbrukare. Frågan om hur avgiftningsorganisationen fungerar lokalt kan jag som säkert förstår inte ta ställning till. Det är en fråga för sjukvårdshuvudmannen. Jag utgår dock ifrån att inte administrativa hinder begränsar unga människors möjlighet till avgiftning. Andelen ungdomar som har prövat narkotika har ökat . Det gäller främst cannabisrökning. Ungdomars attityder till narkotika är också mer tillåtande . Det är djupt oroande. Det finns dock inga nationella data som stöder att injektionsmissbruket bland ungdomar skulle ha ökat. Den s.k. Maxundersökningen om det tunga missbrukets utveckling, som har genomförts av (), visar att medelåldern bland de tunga missbrukarna i själva verket har stigit, från 1979 till 1998. Enligt senaste tillgängliga data var andelen injektionsmissbrukare under mindre än en procent, vilket är en minskning . Det innebär dock inte att problemet med ungdomars experimenterande och missbruk av narkotika ska negligeras. Regeringen tar uppgifterna om ökad narkotikaerfarenhet bland ungdomar och mer tillåtande attityder till narkotika på största allvar. I den proposition med förslag till handlingsplan mot narkotika som regeringen kommer överlämna till kommer därför insatser riktade till ungdomar spela en central roll.
frs · GP12337 · 2001-12-11 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:337 om svensk näringspolitik har frågat mig vilka insatser jag avser att vidta för att återskapa ett gott näringsklimat för industrin i . Näringsklimatet i har förbättrats betydligt . Detta beror främst på den ekonomiska stabiliteten, de goda statsfinanserna, de låga räntorna och det svaga inflationstrycket. I ett antal internationella underökningar har försök gjorts att ranka länder efter företagsklimat och/eller konkurrenskraft. Sammantaget tyder resultaten på att näringsklimatet är bra i . Höga skatter drar dock ned betyget. , 2001, presenterades en makroekonomisk studie av näringsklimatet i 60 länder, utförd av Economic Intelligence Unit. hamnade på nionde plats i undersökningen, var etta. får även höga placeringar på den årliga ranglistan presenterad av . I en jämförelse med 75 länder rankas som nummer sex i aktuell konkurrenskraft och nummer nio i långsiktig tillväxtkraft. placeras främst i båda dessa avseenden. har förbättrat sin position jämfört med . En av de viktigaste frågorna, som går att påverka från politiskt håll, när det gäller ett lands förmåga att vara attraktivt för företagande är att förutsättningarna för produktion med hög kunskapsnivå är god. Enligt en benchmarking-rapport från uppvisar många tecken på att vara kanske världens främsta kunskapsbaserade ekonomi. är t.ex. det land som, enligt rapporten, satsar mest på forskning, högre utbildning och investeringar i datorprogram mätt som andel av BNP. Dessa investeringar har ökat mest i , och . Ett tecken som tyder på att forskningen varit framgångsrik är att uppvisar den högsta andelen innovationer, samt placerar sig tvåa när det gäller antalet patentansökningar till EU. Undersökningen visar även att tillhör ett av de främsta länderna när det gäller satsningar på högskolor, medborgarnas läskunnighet, antalet forskare, vetenskapliga publiceringar, hushållens tillgång till datorer och Internet, e-handel och många andra indikatorer som mäter det nya kunskapssamhället. Det finns alltså mycket positivt att säga om näringsklimatet i vilket dock inte innebär att vi kan slå oss till ro. Det finns fortfarande det som kan förbättras. Vi behöver en mer positiv syn på företagsamhet i allmänhet och företagande i synnerhet, vissa skatteregler bör ses över för att stimulera företagandet och regelverket kan fortfarande förenklas och förbättras för att underlätta företagsamheten i landet. Regeringen har i propositionen FoU och samverkan i innovationssystemet (prop.2001/02:2) föreslagit åtgärder som ska stärka innovationssystemet och förbättra möjligheterna att förädla forskningsresultat och förmedla dem till näringslivet. I propositionen En politik för tillväxt och livskraft i hela landet (prop.2001/02:4) föreslås förutom ytterligare insatser för att främja innovationssystem och kluster, ett nationellt handlingsprogram för entreprenörskap. Jag vill slutligen säga att jag välkomnar det initiativ som tillsammans med näringslivet har tagit och ser fram emot de förslag gruppen kommer att presentera.
frs · GP12338 · 2001-12-13 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:338 om fattigdom och hälsoproblem i har frågat mig om vilka åtgärder som avses vidtas för att hjälpa de forna och länderna i att komma till rätta med fattigdomen och de ökande hälsoproblemen. Under drygt har vi bevittnat ett imponerande uppbyggnadsarbete av samhällena i . Stora politiska och ekonomiska förändringar har ägt rum och de flesta länder är demokratiska stater och väl förankrade marknadsekonomier. Men, som riktigt framhåller, breder fattigdomen ut sig alltmer trots denna positiva makroekonomiska utveckling. Ojämlikheten i inkomstfördelningen har ökat dramatiskt särskilt i de östländer som varit mindre framgångsrika i reformarbetet. Brister i de sociala skyddsnäten har därigenom blivit akuta. Spridningen av tuberkulos, hiv och aids har ökat oroväckande till följd av de sociala problemen under samhällsomvandlingen. Alltsedan tog beslut om en ambitionshöjning på det sociala området, har antalet insatser och också omfattningen på dessa gradvis ökat. Från och med nästa budgetår blir "social trygghet" ett eget huvudområde i utvecklingssamarbete med , , , , och . Genom Sida genomförs viktiga sociala samarbetsprojekt i flertalet av dessa länder. Det handlar om systemförändringar i de sociala skyddsnäten, pensions- och socialförsäkringssystemen, socialarbetarutbildning och reformering av hälso- och sjukvården. Ytterligare projekt planeras vilka kommer att genomföras . är också en aktiv bilateral aktör utanför det direkt av öststödet prioriterade geografiska området. I de av nämnda mest fattiga länderna , och görs viktiga insatser. gjordes insatser i de två först nämnda länderna för ca . I , där Sida också har ett biståndskontor, genomfördes projekt för ca . Prioriterade områden är demokratisk utveckling, offentlig förvaltning, den sociala sektorn och ekonomiska reformer. Multilateralt via FN och Röda korset har bidragit med humanitärt bistånd till på ca . Fattigdom och brister i hälsosektorn finns också på västra , inte minst i skuggan av de fruktansvärda krig som drabbat området . Sida är mycket aktivt och fattigdomsbekämpning, också omfattande hälsosektorn, är en av huvudprioriteterna. Bl.a. gör genom IOM:s stora satsningar för att bekämpa handel med kvinnor och barn. I arbetet med att förbättra barns villkor används som riktmärke för det svenska utvecklingssamarbetet. Barnen är en självklar målgrupp och alla de insatser som genomförs på det sociala området har stor betydelse för barnens väl och ve. Riktade insatser görs också för särskilt utsatta barn; t.ex. barn på institutioner, barn med funktionshinder, flyktingbarn och minoritetsbarn, gatubarn och prostituerade barn. Insatserna omfattar bl.a. reform av lagstiftning, institutionell utveckling t.ex. barnombudsman, avveckling av institutionsförvaring av barn, icke-diskriminering av barn med funktionshinder, drogmissbruk och ungdomsbrottslighet. I multilaterala forum är genom sitt medlemskap i och FN, inte minst som en viktig bidragsgivare till , en mycket framträdande aktör vad gäller insatser såväl på det globala planet som i vårt närområde för att bekämpa fattigdom och hälsorelaterade problem.
frs · GP12339 · 2001-12-12 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:339 om har frågat mig om regeringen avser ge tillstånd till så att det kan fullföljas enligt de villkor som EU angivit för sin medfinansiering. Som svar på frågan får jag meddela att regeringen beslutade att vindkraftsanläggningen i fråga är tillåtlig enligt 17 kap. .
frs · GP12340 · 2001-12-12 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:340 om anpassning av livsmedelslagen och naturlig förskoleverksamhet har frågat mig vilka åtgärder jag avser vidta för att undanröja hindren för att dagisbarn deltar i den naturliga matlagningsprocessen i dagisverksamheten. Att utnyttja matlagningen på dagis som en del i att bygga upp barnens kännedom om livsmedelskedjan och kretsloppet är en intressant och tilltalande lösning. Detta arbetssätt kan skapa förutsättningar för att barnen tidigt får en förståelse för hur livsmedel produceras och bör hanteras. Emellertid är denna verksamhet förknippad med vissa svårigheter. Matlagning för många personer innebär att särskilt höga krav måste ställas på hantering av livsmedlen. I mindre lokaler bedöms dock riskerna som små, varför kök i förskola och fritidshem med högst två avdelningar undantas från livsmedelslagen. I dessa kan barnen vara delaktiga i matlagning utan att verksamheten kommer i konflikt med gällande regler. Jag har uppmärksammats på frågan om dagisbarns delaktighet i matlagningen. Det är viktigt att vi kan säkerställa att dagisbarnen erhåller säkra livsmedel och att deras hälsa inte äventyras av livsmedelshanteringen på dagis. får de pedagogiska vinsterna för barnen med praktiska vardagliga tillämpningar för att få kunskap om livsmedelskedjan inte glömmas bort. med biträde av bereder frågan för att bedöma om en förändring av gällande regler skulle kunna vara acceptabel med hänsyn till barnens hälsa.
frs · GP12341 · 2001-12-12 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:341 om utförsäljning av försvarsmateriel informerade regeringen om inriktningen för avveckling av övertalig försvarsmateriel (prop. 1999/2000:30). delade regeringens bedömning (bet. 1999/2000:FöU2) i frågan. Inriktningen innebär bl.a. att förnödenheter bör säljas till civila företag. För den materiel som enligt lagen om krigsmateriel (1992:1300) klassas som krigsmateriel, exempelvis bandvagn 206, och som är under försäljning som ett led i avvecklingsprocessen gäller samma regler som för all annan försäljning av krigsmateriel. Jag delar bedömning att detta försäljningssätt reducerar antalet presumtiva köpare och möjligen även anbudsnivån, men finner inget skäl att i detta avseende ifrågasätta tillämpning av våra restriktiva svenska regler avseende försäljning av krigsmaterielklassad överskottsmateriel. Försvarsmaktens överskottsförnödenheter, där fordon bara utgör en del, finns i förråd på ett stort antal platser runtom i landet. Att avveckla överskottsförnödenheterna genom att ur denna massa av cirka en miljon registrerade artiklar sortera ut enstaka objekt allteftersom dessa efterfrågas för försäljning skulle medföra orimliga kostnader för hanteringen av varje enskilt ärende. Försvarsmakten eller måste vid varje enskild överlåtelse skriva ett avtal som bl.a. reglerar ansvaret för eventuella fel och brister samt kostnad för avhämtning m.m. Affärsmässighet är ett krav vid försäljning av statens lösa egendom. När bestämmer rutinerna för denna försäljning har myndigheten att ta hänsyn till inriktningen som jag nämnde och till vad som är mest kostnadseffektivt och rationellt. Jag anser inte att det finns någon anledning för mig att ingripa i myndighetens hantering av denna verksamhet.
frs · GP12342 · 2001-12-13 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:342 om arvodering av sakkunniga vid domstol har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att rätta till skillnaderna i arvodering mellan olika typer av sakkunniga. Utgångspunkten för frågan är den skillnad som råder mellan ersättningsnivåerna för de särskilda sakkunniga ledamöterna i miljödomstolarna och de tekniskt sakkunniga ledamöterna i patentmål i tingsrätt och hovrätt. Ersättningen till nämndemän och bl.a. de tekniskt sakkunniga ledamöterna i patentmål regleras i en särskild förordning. Ersättningen till vissa andra uppdragstagare, däribland de sakkunniga ledamöterna i miljödomstolarna, regleras genom särskilda regeringsbeslut. patentprocessutredning har i sitt betänkande som lämnades framhållit att ersättningen till tekniskt sakkunniga i patentmål måste höjas. En översyn av ersättningsreglerna för de uppdragstagare som omfattas av förordningen bör dock avvakta översyn av ersättningreglerna för nämndemännen. Kommitténs arbete ska redovisas . Därefter kan det finnas anledning att överväga ersättningsreglerna för samtliga uppdragstagare som omfattas av förordningen.
frs · GP12343 · 2001-12-12 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:343 om SVT och TV-avgiften har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att SVT:s kanaler ska vara tillgängliga utan villkor om särskild betalning utöver erlagd TV-avgift. hävdar att den enda möjligheten att ta del av SVT:s sändningar i det digitala marknätet kommer att vara som en del av ett större avgiftsbelagt programpaket. Enligt vad jag har inhämtat från så är det möjligt att ta del av enbart SVT:s sändningar, utan att ta del av det större programpaketet. pågår arbetet med att ta fram de sändningstillstånd som ska gälla med början för , och . Sändningstillstånden kommer givetvis att utformas utifrån beslut att och Utbildningsradios sändningar ska vara tillgängliga för allmänheten utan villkor om särskild betalning utöver erlagd TV-avgift.
frs · GP12344 · 2001-12-12 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:344 om digital-TV har frågat när jag avser att redovisa för varför staten skulle överta det ekonomiska risktagandet för digital-TV-projektet. är ett av staten helägt bolag. I ägarrollen ligger att ta ansvar för bolaget. I regeringens proposition (prop. 2001/02:76) @ garanti och omstrukturering redovisas att behöver en tillfällig ekonomisk förstärkning i avvaktan på att dels den omstrukturering som bolaget ska genomföra får effekt, dels fattar beslut om den framtida inriktningen av TV-distributionen. Regeringen anser att en tidsbegränsad kreditgaranti är den mest lämpliga formen. Garantin ska förenas med en avgift som speglar den aktuella risknivån. I övrigt får jag hänvisa till propositionen.
frs · GP12345 · 2001-12-11 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:345 om förmåner och skyldigheter har frågat vilka åtgärder jag avser att vidta för att det ska bli balans mellan socialförsäkringsreglerna och skattereglerna när man flyttar från . Vad som avses i frågan är reglerna om väsentlig anknytning som innebär att en person anses vara fortsatt obegränsat skattskyldig här om han har väsentlig anknytning till och har varit bosatt här. Vid bedömningen av om en person har väsentlig anknytning eller ej tas hänsyn till en mängd omständigheter som t.ex. om han har kvar sin familj i , om han bedriver näringsverksamhet här eller om han har en fastighet här. från den dag då den skattskyldige rest från anses han ha väsentlig anknytning hit om han inte kan visa att han inte har en sådan anknytning. Därefter övergår bevisbördan till skattmyndigheten. Reglerna om väsentlig anknytning infördes för att förhindra s.k. skenbosättning i utlandet av personer som varit bosatt och verksamma i . I det fall då det redan vid den faktiska utflyttningen är uppenbart att utflyttningen är definitiv upphör den obegränsade skattskyldigheten . Det är således endast i de mindre klara fallen där det finns en väsentlig anknytning till som den obegränsade skattskyldigheten kvarstår efter avresan. Det är då rimligt att kräva att den skattskyldige har bevisbördan för att denna anknytning upphört. Det är detta som kommit till uttryck i den femåriga presumtionsregeln. Uttalanden i förarbeten och en omfattande rättspraxis på området har klargjort vilka omständigheter som är avgörande för att den obegränsade skattskyldigheten kvarstår efter utflyttning från . Mot bakgrund av det ovan anförda är jag inte beredd att vidta några åtgärder i fråga om reglerna om skattskyldighet i inkomstskattelagen.
frs · GP12346 · 2001-12-13 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:346 om kriminalvården har frågat mig när jag avser att ge klartecken för byggandet av en ny undvika att händelserna i upprepas. En hotfull situation som den på Gävleanstalten är givetvis förkastlig och bör förebyggas. En sådan händelse kommer emellertid aldrig helt att kunna undvikas, oavsett om man bygger en ny anstalt eller ej. Den omedelbara upprinnelsen till händelsen var i det här fallet att en intagen nekades ett besök. Situationen som sedan uppstod hanterades enligt min uppfattning på ett mycket förtjänstfullt sätt av kriminalvårdens personal. Däremot delar jag, vilket jag också gett uttryck för i fråge- och interpellationssvar , oro över beläggningssituationen inom kriminalvården. Regeringen har såväl i budgetpropositionen som framhållit vikten av att kriminalvården kan möta kommande volymökningar. Kriminalvården kommer att öppna ca 130 nya anstaltsplatser. Fram t.o.m. planeras en ökning av antalet anstaltsplatser med ca 200. En mycket viktig sak är också att öka rörligheten i systemet. finns det nämligen 130 lediga platser på öppna anstalter medan det råder brist på slutna platser. Det här är inte så lätt att komma till rätta med, men är väl medveten om problemet och arbetar med olika lösningar. När det gäller frågan om en eventuell ny kriminalvårdsanläggning vill jag klargöra att det formellt sett är en fråga som kriminalvården råder över. Inom kriminalvården har ett projekteringsarbete inletts med första målsättning att ta fram ett så fullödigt beslutsunderlag som möjligt. Jag anser att en investering av skattemedel av den storleksordning som det nu är fråga om bör föregås av noggranna överväganden när det gäller fördelar och nackdelar samt alternativa handlingsmöjligheter. Det kommer således att finnas anledning för mig att senare återkomma i denna fråga.