ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · GP11189 · 2001-11-12 00:00:00 — Fråga 2001/02:189 av () till jordbruksminister om svenska bönder och dieselskatten Det är känt att svenska bönder har en ogynnsam konkurrenssituation gentemot sina konkurrenter i . En av orsakerna till den skeva konkurrensen är dieselskatten. I budgetpropositionen 2000 skrev regeringen att en snabbutredning genast skulle genomföras och att resultatet skulle presenteras i vårpropositionen 2001. När den presenterades hade regeringen inte ens tillsatt utredningen. I budgeten fanns det heller inget förslag angående dieselskatten. I stället har regeringen föreslagit en ny höjning av dieselskatten som därmed höjts med per liter . Om svenskt lantbruk ska kunna utvecklas och inte tappa ytterligare i konkurrenskraft måste jord- och skogsbruket ges lika konkurrensvillkor med övriga EU. Avser ministern verka för att sänka dieselskatten så att den blir mer konkurrensneutral gentemot andra länder i ?
fr · GP11190 · 2001-11-21 00:00:00 — Fråga 2001/02:190 av () till försvarsminister om försäljning av militär materiel har frågat mig om jag ämnar ändra det regelverk som reglerar försäljning av militär materiel och pekar på de intäkter som går förlorade när fordon inte försäljs. informerades om regeringens inriktning för avvecklingsarbetet och att regeringen avsåg att se över gällande regleringar inom området (prop. 1999/2000:30). försvarsutskott delade regeringens bedömning (bet. 1999/2000:FöU2) att Försvarsmaktens överskottsförnödenheter i första hand bör utnyttjas: inom de frivilliga försvarsorganisationerna, för humanitära insatser, för militärt säkerhetsfrämjande materielsamarbete samt för stärkandet av det svenska samhället vid svåra påfrestningar i fred. Inriktningen innebär att förnödenheter i andra hand bör säljas till civila företag och att miljöhänsyn, säkerhetsaspekter, begränsade möjligheter till lagligt nyttjande av materiel eller hänsyn till sekretess kan vara skäl för att förstöra viss materiel. För att ge Försvarsmakten möjlighet att skänka överskottsförnödenheter som inte utgör krigsmateriel för ändamål i enlighet med ovanstående inriktning beslutade regeringen förordningen (2000:278) om gåvor och överföringar av överskottsmateriel hos Försvarsmakten. Försvarsmaktens överskottsförnödenheter, där fordon bara utgör en del, finns i förråd på tusentals platser runtom i landet. Att konsekvent avveckla överskottsförnödenheter genom att ur denna massa av cirka en miljon registrerade artiklar sortera ut enstaka objekt allteftersom dessa efterfrågas för försäljning skulle medföra orimliga kostnader för hanteringen av varje enskilt ärende. Försvarsmakten måste vid varje enskild överlåtelse skriva ett avtal som bl.a. reglerar ansvaret för eventuella fel och brister samt kostnad för avhämtning m.m. Till detta kommer att huvuddelen av de fordon som Försvarsmakten avvecklar är ålderstigna och tillverkade under helt andra miljökrav än vad som gäller . Jag vill dock erinra om att det regelverk som möjliggör försäljning av statens lösa egendom även gäller Försvarsmakten. Att myndigheten kan genomföra en affärsmässig försäljning av exempelvis övertaliga fordon utesluter dock inte att krav på miljöhänsyn ställs. Det ligger i stället helt i linje med den bedömning regeringen gjort på vilka krav som bör ställas på avvecklingsprocessen och det har följaktligen utgjort det huvudsakliga skälet till att fordon har destruerats. Avveckling av övertalig materiel i den aktuella omfattningen tillhör dock inte Försvarsmaktens kärnverksamhet. Myndigheten har därför upphandlat försäljningstjänster av som med hänsyn till ovanstående och till vad som är mest kostnadseffektivt och rationellt under innevarande månad försäljer bl.a. ca 250 terrängbilar, ca 350 traktorer och ca 800 bandvagnar.
fr · GP11191 · 2001-11-12 00:00:00 — Fråga 2001/02:191 av () till näringsminister om Gröna huset i Gröna huset är ett treårigt EU-projekt vars uppgift är att arbeta med miljöfrågor i . Projektet startade och är finansierat till . Gröna husets projektägare är och är främsta samarbetspartnern. Finansiärer är , , i X-län, , , strukturfonder (EU) och . Det huvudsakliga syftet är att stödja i arbetet mot ett hållbart samhälle och fungera som en mötesplats för kontakter och idéer inom miljöområdet. Även näringslivet drar nytta av projektet i sitt miljöarbete. Projektet är unikt i och innehåller kompetens inom både natur- och samhällsvetenskap. Fokus är bl.a. inställt på skogen som en resurs i omställningsarbetet: Skogen är en förnyelsebar resurs som rätt brukad kan förse oss med en mängd nyttigheter. är ett av de skogsrikaste länen i och särskilt i finns en lång tradition av träförädling. Gröna huset har tagit fram fakta och databaser som bl.a. är presenterade i GIS-miljö. Gröna huset-konceptet är en metod och modell som är tillämplig i andra kommuner i och kan utvecklas till att bli ett verktyg i arbetet mot ett hållbart samhälle i alla kommuner. Projektet hotas nu av nedläggning om inte staten och andra aktörer aktivt verkar för att detta unika projekt ska få fortsätta. I så fall ännu ett negativt besked i en kommun där arbetslöshetssiffrorna kan fördubblas . Jag vill fråga: Tänker näringsministern verka för att med statliga medel få en fortsättning av projektet huset i ?
fr · GP11192 · 2001-11-12 00:00:00 — Fråga 2001/02:192 av () till näringsminister om Kunskapsbank lokal utveckling i och forskarorganisationen planerar att bygga upp en databas, "Kunskapsbank lokal utveckling". Syftet är att via Internet sprida information, kunskaper och erfarenheter om lokalt utvecklingsarbete i . Kunskapsbanken ska vara ett komplement till andra databaser och byggas upp i samverkan med bl.a. Hela ska leva, och andra relevanta aktörer. Den riktar sig primärt till regionala utvecklingsaktörer och lokala utvecklingsgrupper runt om i landet. Uppbyggnaden av databasen beräknas sysselsätta 25 lönebidragsanställda och två arbetsledare i . Huvudman för verksamheten blir genom forskningsorganisationen , som etablerat sin organisation i . Kommunen ser mycket positivt på den här satsningen. 25 arbetstillfällen skulle vara ett mycket värdefullt tillskott med tanke på de stora varsel (696 personer) som kommunen drabbats av till följd av avmattningen inom telekombranschen. Även i är beredd att stödja projektet fullt ut men för att det ska vara möjligt krävs undantag från regelverket, lex , och tillskott av andra statliga medel. Kommunen kommer att ställa upp med bl.a. de lokaler som projektet behöver för sin verksamhet. Jag vill fråga : Är ministern beredd att verka för att projektet lokal utveckling i får samma förutsättningar som lex när det gäller lönebidragsanställningar?
fr · GP11193 · 2001-11-12 00:00:00 — Fråga 2001/02:193 av de () till näringsminister om Postens avgifter införde Posten en ny avgift på dagskasseinsättningar för företag. Det finns två olika prislistor. Avgiften kan variera beroende på om man har avtal eller inte. Avgift tas bl.a. ut som engångsavgift, årsavgift, en procentavgift i förhållande till beloppet, en speciell avgift på för oordning i sedelbunten osv. För ett mindre företag med en omsättning på ca innebär postens nya avgifter en ökad kostnad på 10000@20000 kronor . Stora företag tycks dock ha förhandlat sig fram till noll kronor i avgift. Postens nya avgift drabbar småföretagare i allmänhet och småföretagare i glesbygd i synnerhet extra hårt. Misstankar uppkommer naturligtvis att det finns en koppling mellan Postens behov av nya avgifter och näringsministerns utfästelser om Postens heltäckande service. Vilka åtgärder avser ministern vidta för att Postens nya avgifter inte ska bli ytterligare en försvårande lönsamhetsfaktor för främst småföretagare i glesbygden?
fr · GP11194 · 2001-11-12 00:00:00 — Fråga 2001/02:194 av () till näringsminister om nordiskt porto beslöts att portot för brev och paket inom skulle ske med inrikesporto. Detta var ett sätt att göra det möjligt för föreningar och enskilda att lättare kunna kommunicera med adressater i de andra nordiska länderna. Men ändrades detta så att de nordiska länderna kom att betraktas som utland i portohänseende. framhåller både den danska och att allt ska göras för att integrationen i t.ex. ska bli framgångsrik. Det är därför absurt att ett brev eller ett paket ska kosta mer mellan t.ex. och än mellan och . Jag vill därför fråga: Är näringsministern beredd att ta upp överläggningar med sina nordiska kolleger om ett gemensamt nordiskt porto?
fr · GP11195 · 2001-11-12 00:00:00 — Fråga 2001/02:195 av () till statsrådet om visumansökningar vid svenska ambassaden i Efter att ha varit i kontakt med kurdiska organisationer och enskilda kurder som länge levt och verkat i står det klart för mig att turkiska medborgare av kurdiskt ursprung icke beviljas besöksvisum till i samma utsträckning som andra turkiska medborgare. Medborgare i av turkisk nationalitet erhåller utan större svårigheter visum medan turkiska medborgare av kurdisk nationalitet behandlas annorlunda. Detta torde betyda att följer samma diskriminerande principer om särbehandling som den turkiska staten gör. Denna princip om diskriminering grundad på etnicitet fördöms i andra sammanhang ytterst skarpt av . fördömer varje form av diskriminering på etnisk grund. Något undantag från denna regel betraktar jag som utesluten. Jag vill därför fråga statsrådet : Vad avser statsrådet att göra för att motverka denna diskriminering grundad på etnicitet när det gäller turkiska medborgare av kurdisk nationalitet och handläggningen av deras besöksvisum till ?
fr · GP11196 · 2001-11-12 00:00:00 — Fråga 2001/02:196 av () till statsrådet om utgör en viktig del i EU:s migrationspolitik eftersom denna ska klargöra vilket land som ska pröva en asylansökan. Det står dock det enskilda landet fritt att frångå regler, dvs. att låta bli att sända den asylsökande till det land som enligt har ansvaret för asylprövningen. Det förekommer att berörda myndigheter åberopar även när det inte är frågan om en asylansökan utan om en ansökan om uppehållstillstånd grundad på rent humanitära skäl. gäller enbart asylansökningar, den gäller inte ansökningar om uppehållstillstånd på grund av andra skäl, såsom anknytning eller humanitära skäl, t.ex. psykisk eller fysisk sjukdom. Även om samma person har ansökt om asyl och då har varit tillämplig, ska därför en ny ansökan av humanitära skäl ändå prövas här i landet. Det finns ingen reglering som bestämmer vilket land i EU som ska pröva en ansökan om uppehållstillstånd av humanitära skäl. Vilka åtgärder ämnar statsrådet vidta för att få till stånd en tillämpning av , som tillgodoser kraven på rättssäkerhet för den enskilde och är förenlig med den medmänskliga politik som regeringen säger sig vilja föra?
fr · GP11197 · 2001-11-12 00:00:00 — Fråga 2001/02:197 av () till utrikesminister om etniska minoriteter i Efter att ha varit i kontakt med kurdiska organisationer och enskilda kurder i med släktingar i , vilka i olika ärenden sökt kontakt med svenska ambassaden i , har jag fått uppgift om att ambassadpersonalen uppmanar kurder som vänder sig till ambassaden att endast tala turkiska eller engelska. Någon kurdisktalande personal har inte funnits tillstädes eller så har personalen vägrat att tala detta språk. På detta sätt diskrimineras personer som endast talar kurdiska av ambassadens personal. Såvitt jag vet är ambassaden att betrakta som svenskt territorium och mig veterligen gäller där inte den turkiska statens diskriminerande lagstiftning mot kurder utan svensk lag. Uppmaningen till människor att endast tala turkiska eller engelska då de vänder sig till ambassaden är, om de uppgifter jag fått stämmer, inte bara en fråga om dålig service från ambassadens sida utan även generande för och svensk myndighetsutövning. Jag vill därför fråga utrikesminister : Vad avser ministern att göra för att ambassadens behandling av etniska minoriteter i inte ska vara diskriminerande?
fr · GP11198 · 2001-11-12 00:00:00 — Fråga 2001/02:198 av () till justitieminister om användningen av kat i Bruket av narkotikan kat är ett stort problem främst bland vissa invandrargrupper. är en färskvara som tuggas och som annat drogmissbruk leder det till sociala och ekonomiska problem. är alltså ett narkotikum som är beroendeframkallande. Trots detta synes inte katmissbruket bekämpas med samma intensitet av myndigheter. Bruk och smuggling av kat har ett lågt straffvärde i förhållande till annan narkotika. Detta gör katmissbruket till ett stort socialt problem som förorsakar social utslagning. Vilka åtgärder avser justitieministern vidta för att användningen av kat ska minska i samhället?
fr · GP11199 · 2001-11-12 00:00:00 — Fråga 2001/02:199 av () till justitieminister om extraterritoriell lagstiftning vid sexbrott mot barn Kommersiell sexuell exploatering av barn innebär allvarliga kränkningar av barns grundläggande rättigheter och mänskliga värdighet. Därför måste dessa brott kraftfullt beivras. Under mot kommersiell sexuell exploatering av barn, i , antog 122 stater en deklaration och en aktionsplan för att motverka sexhandeln. Detta ska bl.a. göras genom att tillämpa extraterritoriell lagstiftning. I har ett nittiotal domar avgjorts enbart , men i har vi misslyckats. Under de vi haft en lagstiftning mot detta har en dom fallit. Den mot den s.k. 66-åringen. Detta trots att ytterligare sex klara fall kan redovisas. Vid ett seminarium i diskuterades detta problem. Det framkom att vår lagstiftning är god och att möjligheten att lagföra i är stor. Vad som saknas är aktiva insatser från svensk sida för att lagföra svenskar som deltagit i sexhandel i de länder där den sexuella expolateringen förekommer. Jag vill fråga justitieministern: Kommer ministern att vidta några initiativ för att i lagföra personer som begått sexualbrott mot barn utomlands?
fr · GP11200 · 2001-11-13 00:00:00 — Fråga 2001/02:200 av () till försvarsminister om fördelning av helikoptrar Försvarsmakten har planerat att köpa in 25 nya helikoptrar (hkp 14), men med hänsyn till myndighetens ekonomi stannar köpet vid 18. I det senaste försvarsbeslutet och i regeringens proposition 2001/02:10 har angetts på vilka orter helikopterverksamhet ska bedrivas. Ett av dessa orter är . I planeringen har avsikten varit att placera tre i . Enligt uppgift har myndigheten med hänsyn till den minskade beställningen inte längre någon avsikt att placera några hkp 14 i . Ett antal andra helikoptrar kommer att tas ur verksamheten som det blir aktuellt att flytta helikoptrar till Malmen. Försvarsmakten har tidigare försökt att flytta verksamheten från . Detta kan upplevas som en systematisk avveckling av helikopterverksamheten i . I finns ett nytt landningssystem, som tagits i bruk , och hangarer som är lämpliga för de nya helikoptrarna. För att kunna ta emot hkp 14 på andra ställen behövs investeringar för . I kan man verka i subarktisk miljö med de speciella krav detta ställer. Dessutom finns det möjlighet till samövning med andra samhällsfunktioner. En minskning av verksamheten i skulle därför få allvarliga följder för hela helikopterverksamheten i landet. Jag vill fråga försvarsministern vilka åtgärder han avser vidta för att alla delar av landet ska få del av den nya spetskompetensen inom helikopterverksamheten.
fr · GP11201 · 2001-11-13 00:00:00 — Fråga 2001/02:201 av () till statsrådet om kommunala bostadsaktiebolag Jag vill illustrera min fråga med ett exempel. Två kommuner har bildat bostadsaktiebolag. Båda äger fastigheter i kommunen för som avses överföras till det nybildade aktiebolaget. Kommun A sätter in i kontanter som aktiekapital och köper sedan för fastigheterna. Balansräkningen blir då: Kassa 2, fastigheter 98, aktiekapital 100. Kommun B sätter i kontanter som aktiekapital och överlåter fastigheterna som apportegendom. Balansräkningen blir likaså: Kassa 2, fastigheter 98, aktiekapital 100. Enligt lag SFS 1999:608 3§ tillåts utdelning som "skälig avkastning på det ursprungliga aktiekapitalet" utan sanktioner. Enligt uppgifter från är tillämpningsanvisningar utformade så, att utdelning utan sanktioner endast tillåts på det belopp som tillskjutits i penningar. Detta gör en väsentlig skillnad för de två bolagen i exemplet, trots att deras sammansättning och balansräkning är lika. Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta så att den ena, av två helt korrekta bokföringsmetoder, inte ska diskrimineras framför den andra?
fr · GP11202 · 2001-11-14 00:00:00 — Fråga 2001/02:202 av () till socialminister om familjekonsekvensanalys Såväl barn som föräldrar mår bra om de får växa upp i trygga och harmoniska förhållanden. Den mest naturliga miljön för detta är familjen. Familjen är en oerhört viktig beståndsdel i ett stabilt samhälle. Den brittiska har insett detta. Den säger bl.a. följande: "Vi vill stärka den äktenskapliga institutionen och hjälpa till så att fler äktenskap lyckas. Visserligen finns det många ensamstående föräldrar som uppfostrar sina barn minst lika framgångsrikt som någon fullständig familj. Men äktenskapet är ändå den säkraste grunden för barns uppväxt och den samlevnadsform som majoriteten av befolkningen väljer. Familjen behöver stöd både praktiskt och ekonomiskt, när det gäller utbildning, hälsa, social service, lag och ordning". har insett att nästan allt regeringen gör har en inverkan på familjerna: Den kan hjälpa familjerna, försumma dem och t.o.m. skada dem. Därför måste alla beslut som regeringen tar konsekvensbeskrivas utifrån hur familjerna drabbas. Min fråga till ministern är: Vilka åtgårder avser ministern vidta för att propositioner som presenteras för föregås av en konsekvensbeskrivning utifrån hur familjerna drabbas av förslagen?
fr · GP11203 · 2001-11-14 00:00:00 — Fråga 2001/02:203 av () till utrikesminister om humanitär hjälp till folk befrias nu successivt från en förtryckarregim och vägarna öppnas för transporter och humanitär hjälp utifrån. Den humanitära situationen i spåren av mångårigt inbördeskrig, förtryck och strider är allvarlig. Miljoner människor har flytt från sina hem och lever under svåra omständigheter i läger. Det är centralt för dessa människors hälsa och överlevnad att hjälp kan komma till flyktinglägren. För att nå ökad stabilitet i och för att processen att skapa en demokratisk regering ska krävs det att befolkningen ser att världen ställer upp humanitärt när talibanerna försvinner från makten och möjligheterna att hjälpa ökar. och EU har tillsammans med den övriga demokratiska världen ett ansvar för att detta snabbt kan ske. Vilka åtgärder avser utrikesministern vidta för att och EU snabbt ska kunna öka den humanitära hjälpen i ?
fr · GP11204 · 2001-11-14 00:00:00 — Fråga 2001/02:204 av () till utrikesminister om ett demokratiskt Den norra alliansen har ryckt allt närmare en fördrivning av talibanerna. Senast intogs huvudstaden och även om det fortfarande återstår att inta talibanernas starkaste stad, , står behovet av en långsiktig grund för ett demokratiskt alltmer klart. En förutsättning för långsiktig stabilitet och demokratiskt styre är att en bred sammansättning av landets interimstyre skapas. Det är t.ex. svårt att bilda en regering utan att ha med representanter för det största folket i , pashtunerna. Det är dock bland dessa talibanerna hämtat de flesta av sina anhängare. Det kommer krävas stöd från omvärlden för att säkra stabilitet, demokrati och en humanitärt acceptabel situation i . Det är viktigt att och EU-länderna tar sitt ansvar, inte minst för att stödja en politisk process att bygga demokrati. Min fråga till utrikesministern är därför: Vilka åtgärder avser utrikesministern vidta i och EU för att befrämja en bred grund för ett demokratiskt ?
fr · GP11205 · 2001-11-14 00:00:00 — Fråga 2001/02:205 av () till socialminister om stöd till barn och ungdomar Alltfler barn och ungdomar placeras utanför hemmet i olika familjehem, behandlingshem eller institutioner. Denna ökning visar inga tecken på att stagnera. Kostnader för ungdomsvården har ökat för kommunerna från att ha kostat till att kosta . Detta är en ökning och det är både öppen- och slutenvården som ökar. Detta är en oroande kostnadsutveckling för bakom dessa höga siffror så finns det stora skaror av ungdomar på glid, som mår dåligt och är på kant med det etablerade samhället. Vi kan i dessa siffror se en tickande bomb med ungdomsskaror som har stora svårigheter och familjer som far illa. är det drygt 18000 barn och ungdomar upp till som bor eller får vård utanför hemmet, barn och ungdomar som i dagens ropar på hjälp. Vilka förebyggande åtgärder avser socialministern vidta för att stödja barn och ungdomar så att omhändertagandena och placeringarna utanför hemmet minskar?
fr · GP11206 · 2001-11-14 00:00:00 — Fråga 2001/02:206 av () till socialminister om och prissättning av läkemedel Kostnaden för läkemedel är en stor utgiftspost i statens budget. Det är därför viktigt att beakta alla möjligheter till besparingar som finns. Av de läkemedel som säljs är originalläkemedel och generiska läkemedel. Den stora besparingspotentialen finns därför på originalläkemedlen. Parallellimportörer av läkemedel utgör den enda konkurrens som finns på marknaden för originalläkemedel. Det är därför viktigt att denna konkurrens fungerar. är ansvarig för prissättningen av läkemedel i . Det finns frågetecken om vilken policy som RFV tillämpar. Varför är det inte möjligt för en parallellimportör A att få samma pris som en annan parallellimportör B när parallellimportör A vill sänka priset? Finns det några direktiv som stöd för RFV att vilja ha en besparing av en viss storlek för att överhuvudtaget sätta ett pris på ett läkemedel som parallellimporterats? Jag vill därför fråga statsrådet om regeringen fört en dialog med RFV om policyn för prissättning av läkemedel /hösten ? Vad avser ministern vidtaga för åtgärder för att få RFV:s policy om prissättning av läkemedel att överensstämma med intentionerna i nu gällande läkemedelslagstiftning?
fr · GP11207 · 2001-11-14 00:00:00 — Fråga 2001/02:207 av () till jordbruksminister om fiskevårdsavgift Regeringens utredare föreslår införandet av en särskild skatt för alla som fiskar i områden utan s.k. organiserad fiskeförvaltning. Den som är ska för att få fiska betala skatten om . Skatten ska enligt förslaget få namnet fiskevårdsavgift, och pengarna ska gå till att lösa en del av de problem som det fria handredskapsfisket medförde. Jag ser för min del ingen anledning att införa en särskild fiskeskatt. Avser statsrådet föreslå införandet av en sådan fiskevårdsavgift som i realiteten är en fiskeskatt?
fr · GP11208 · 2001-11-14 00:00:00 — Fråga 2001/02:208 av i (s) till justitieminister om åklagarmyndighetens register Mamman till en ung man, som omkom i en tragisk olyckshändelse, har fått ta emot ett brev från åklagarmyndigheten. Sonen som varit död kallas att vittna i en rättegång. Familjen blir naturligtvis upprörd och har på olika sätt försökt få stöd för det onödiga och felaktiga i att en avliden person åberopas att höras som målsägande och kallas till rättegång. svarar att målsägandens personnummer inte läggs upp i myndighetens register @ BRÅDIS. Rutinmässiga kontroller av uppgifter om målsäganden görs inte. JO skriver att det är i "högsta grad otillfredsställande" att kallelse utsänts. Men att ingen befattningshavare gjort sig skyldig till fel. Min fråga till justitieministern är: Avser ministern att vidta någon åtgärd för att dataregister och teknikanvändande inom åklagarämbetet utvecklas/används så att avlidna personer inte kallas att höras som målsägande vid huvudförhandling?
fr · GP11209 · 2001-11-14 00:00:00 — Fråga 2001/02:209 av () till näringsminister om nyföretagandet Enligt en färsk undersökning gjord av nyföretagarbarometern and Society, har antalet nystartade företag minskat med 16,1 januari 2001@1 november 2001 jämfört med . Detta är ett genomsnitt för hela landet men förändringen är negativ i samtliga län. Vad avser statsrådet vidta för åtgärder för att komma till rätta med den negativa utvecklingen vad gäller nystartade företag?