ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · GP11394 · 2001-12-10 00:00:00 — Fråga 2001/02:394 av () till näringsminister om översvämningspengar till De kraftiga översvämningarna förorsakade skador på det statliga och enskilda vägnätet och på järnvägsnätet i . Regeringen utökade därför ramen för politikområdet för detta ändamål. Bl.a. utökades ramen för enskilda vägar med , en summa som uttryckligen skulle gå till detta ändamål och som ligger kvar i budgeten även för åren 2002@2004. I har allmänna vägar åtgärdats akut för ca . Det saknas dock medel för att åtgärda skadorna mera permanent. Till översvämningsskadade allmänna vägar skulle det behövas och till enskilda vägar . Av någon outgrundlig anledning tycks översvämningarna i , , ha fallit i total glömska. Landshövdingen i har skrivit till med begäran om hjälp till återställningen av vägarna, men pengarna lyser fortfarande med sin frånvaro. Vilka åtgärder avser näringsministern vidta för att de pengar som avsatts till översvämningsdrabbade vägar omgående ska nå ?
fr · GP11395 · 2001-12-10 00:00:00 — Fråga 2001/02:395 av () till socialminister om minderåriga och läkemedelsuttag Omyndiga får inte köpa öl i en eller . Samma gäller för cigaretter. Förbudet gäller även i de fall den underårige har intyg med sig från målsman. Däremot finns inget hinder för en person som är omyndig att hämta ut receptbelagda läkemedel på apotek åt någon annan. Visserligen sker kontroll av budets identitet i vissa fall då det gäller narkotiska preparat, vissa smärtstillande medel, anabola steroider samt tillväxthormon. Nuvarande praxis innebär alltså att det är fullt möjligt för en underårig, att trots identitetskontrollen, få ut narkotiska läkemedel som Rohypnol, på andras eller förfalskade recept. Avser ministern vidta åtgärder så att samma regler gäller för receptbelagd medicin på apotek som gäller för köp av öl och cigaretter?
fr · GP11396 · 2001-12-10 00:00:00 — Fråga 2001/02:396 av () till statsrådet om Exit "föreslås att Exit får för att kunna fortsätta sin verksamhet med att stötta nazister som vill hoppa av. Det är en ytterst viktig uppgift som rör oss alla, det handlar om vilket samhälle vi vill leva i, om att måna demokratin. Tanken är att stödet till avhopparverksamhet ska permanentas och att samarbetet mellan avhopparverksamheten och kommuner och landsting intensifieras. Kampen mot rasism handlar inte bara om att bekämpa rasistiska och nazistiska organisationer. Det handlar också om att stötta de personer som vill ha hjälp att lämna dessa." Så säger statsrådet i ett pressmeddelande från . Rubriken på pressmeddelandet är "2,till avhopparverksamhet", och slutsatsen är att verksamheten inom Exit i och föreslås få statligt stöd som uppgår till högst . Stödet till dem som vill hoppa av från den nazistiska ideologin är naturligtvis viktigt, och behövs på fler platser i landet. Till saken hör att Exit har verksamhet i , men denna verksamhet pekas inte ut som mottagare av något statligt stöd. En undran om varför inställer sig naturligt. Det verkar vara oklart om det trots allt finns en möjlighet för Exit i att ta del av det statliga stödet. Mot bakgrund av ovanstående vill jag ställa följande fråga till statsrådet: Vilka åtgärder avser statsrådet vidta för att klargöra möjligheterna för olika organisationer, inklusive Exit i , att söka stöd för verksamhet som stöder avhopp från den nazistiska ideologin?
fr · GP11397 · 2001-12-10 00:00:00 — Fråga 2001/02:397 av () till statsrådet om Östersjömiljardens användning Enligt medieuppgifter har LO reagerat på att staten, genom Östersjömiljarden, betalar ut bidrag till svenska företag som vill flytta svensk produktion till . Bland de användningsområden som anges för hur Östersjömiljarden 2 ska användas finns företagstetableringar. Eftersom jag delar , vice ordförande i , uppfattning att det är märkligt att man lägger statliga pengar på projekt som kan leda till att jobb avvecklas i vill jag rikta följande fråga till statsrådet: Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att inte Östersjömiljarden 2 ska leda till att förlorar fler arbetstillfällen?
fr · GP11398 · 2001-12-10 00:00:00 — Fråga 2001/02:398 av () till statsrådet om skatteöverläggningar med Det är angeläget att lösa problematiken kring de s.k. gränsgångarna över . På motsvarande sätt som har avtal med och borde det gå att teckna avtal med innebärande att man betalar skatt där man bor. och angränsande kommuner går miste om skatteintäkter från de danskar som valt att bosätta sig på den svenska sidan men som arbetar i . har kommunerna kostnader för skola, barnomsorg och annan service inom kommuner och landsting. Enligt tidningsuppgifter är det handelsministern som har i uppdrag att sköta förhandlingarna. Vilka åtgärder ämnar statsrådet vidta för att säkerställa ett förhandlingsresultat och ett avtal vilket innebär att man betalar skatt i det land man bor i?
fr · GP11399 · 2001-12-10 00:00:00 — Fråga 2001/02:399 av () till statsrådet om arbetstillfällen i Ett stort problem på den svenska arbetsmarknaden är att företagen på grund av det bristande företagarklimatet flyttar ut ur landet. Ett lika betydande problem är regeringens oförmåga att göra något åt den utvecklingen. I vissa fall betalar regeringen t.o.m. pengar för att underlätta utflyttningen. Den statliga Östersjömiljarden används delvis till att betala resor för svenska företagare till de baltiska länderna. Dessa marknadsförs som billiga alternativ för arbetskraftsintensiv industri och de svenska företagarna får upp ögonen för att kunna flytta dit. Detta betalas av de svenska skattebetalarna. Den svenska arbetsmarknadens framtid är förmodligen inte arbetsintensiv industri, men det verkar ändå märkligt att regeringen ska använda skattepengar för att skynda på företag att flytta utomlands. Exemplet understryker att Östersjömiljarden är ett försök att till bistånd maskera renodlade företagsstöd, som snedvrider marknadsförutsättningarna både i och . Min fråga till utrikeshandelsministern är därför: Hur avser utrikeshandelsministern agera för att svenska skattepengar inte ska användas till att medvetet minska antalet arbetstillfällen i ?
fr · GP11400 · 2001-12-11 00:00:00 — Fråga 2001/02:400 av () till justitieminister om avlyssning Telefonavlyssning har i betraktats som ett mycket ingripande tvångsmedel, därför är de krav som ställs på telefonavlyssning skyddade i grundlag. Vi kan nu läsa i pressen om att genom att ett EU-direktiv inarbetats i svensk lagstiftning kan svenska medborgare avlyssnas, och kanske t.o.m. få sina datorer genomsökta, utan att åtgärderna har stöd i de krav som den svenska lagstiftningen intill nu har förutsatt. Dessa uppgifter och den senaste tidens händelser i övrigt ger anledning till oro. Åtgärder från såväl FN som EU och vårt eget sätt att hantera dessa innebär att tilltron till rättssäkerheten har kommit i gungning. Man måste fråga sig var gränsen går för vilka försämringar av rättsäkerheten som kan tillåtas i den så kallade effektivitetens namn. Mot bakgrund av det ovan anförda vill jag fråga justitieministern vilka åtgärder han är beredd att vidta för att återupprätta förtroendet för att är @ och förblir @ ett rättssäkert samhälle.
fr · GP11401 · 2001-12-11 00:00:00 — Fråga 2001/02:401 av () till socialminister om kroniskt sjuka En ny undersökning visar att reumatiker inte har råd med den vård de så väl behöver. Studien har utförts av bland medlemmar. Fyra av tio som drabbats av denna sjukdom har låga inkomster, men så stora merkostnader för sin sjukdom att de måste avstå från behandlingar, läkemedel eller hjälpmedel. Hälften har att leva av efter skatt. hade av de svårast sjuka inte råd att kosta på sig en sammanhållen rehabilitering. Dessutom har vissa landsting infört avgifter för hjälpmedel och vissa kommuner höjt sina avgifter för hemtjänst. Många hamnar i en ond spiral och får inkomstbortfall på grund av sjukskrivning. När inkomsten minskar har man inte råd att betala de nödvändiga behandlingarna. Symptomen förvärras, sjukskrivningarna ökar och därav minskar inkomsten ytterligare. Även för 90-talet visade på att funktionshindrade har betydligt sämre ekonomi än övriga befolkning. Handikappersättningen är till för att kompensera de extrakostnader som människor med kroniska sjukdomar har, men bland reumatikerförbundets medlemmar är det som får sådan ersättning. Mot bakgrund av ovanstående vill jag fråga statsrådet följande: Vad ämnar ministern vidta för åtgärder för att de kroniskt sjuka ska få ett värdigare liv?
fr · GP11402 · 2001-12-11 00:00:00 — Fråga 2001/02:402 av () till finansminister om finansinspektionen Enligt Internationella valutafondens (IMF) granskning saknar tillräckliga resurser och sanktionsmöjligheter för att kunna fullgöra sitt uppdrag. har granskat den svenska tillsynen med syfte att utvärdera stabiliteten i det svenska systemet. Gruppen har tidigare gjort liknande genomgångar i ett 40-tal länder. IMF:s slutsats är att den finansiella stabiliteten inte är hotad, men det finns svaghetet i tillsyn. Förutom bristande resurser och sanktionsmöjligheter är lagstiftningen otillräcklig, menar IMF. Det är angeläget att förses med tillräckliga "muskler", i synnerhet mot bakgrund av den senaste tidens internationella händelser där blivit ett vapen i kampen mot terrorismen. Det gäller såväl resurser som sanktionsmöjligheter och lagstiftning. Vilka åtgärder avser finansministern vidta för att tillse att ges dessa tillräckliga "muskler"?
fr · GP11403 · 2001-12-11 00:00:00 — Fråga 2001/02:403 av () till näringsminister om konkurrenssnedvridning Under den socialdemokratiska kongressen lanserade finansminister ett sysselsättningspaket för kommunala verksamheter. svarade han på en fråga från att "det är ännu för tidigt att svara på när en proposition om sänkta arbetsgivaravgifter för kommuner och landsting kommer att läggas". Således när och inte "om", vilket är ytterligt oroande. När förslaget kommer, kan privata entreprenörer inte längre konkurrera med kommunala utförare. I privat regi kan lönekostnaden bli högre, vilket givetvis kommer att ändra kommunernas beteende när det gäller upphandling av tjänster. Den koncentration till kärnverksamheten som påbörjats i många kommuner och som gett underlag för många små entreprenörer kommer att brytas. Fönsterputsning, tryckning, distribution, städning, snöplogning, matlagning och många, många fler arbetsuppgifter som i de flesta kommuner ligger på små privata entreprenörer kommer åter att ske i regi. I propagandan för förslag sägs att det ska bli 15000 nya jobb i vård och skola. Några siffror på hur många små privata företag som tvingas säga upp människor finns inte redovisade, ej heller hur många småföretag som kommer att gå i konkurs. Förslaget bereds nu inom . Mot bakgrund av den politik för förbättrade villkor för företagen som näringsministern säger sig vilja driva undrar jag: Vad avser näringsministern vidta för åtgärder så att inte privata företagare ska drabbas negativt av förslaget?
fr · GP11404 · 2001-12-11 00:00:00 — Fråga 2001/02:404 av de () till näringsminister om samråd med små och medelstora företag Enligt en OECD-undersökning ligger i bottenskiktet vad gäller samråd med små och medelstora företag om nya regler på tre undersökta områden. När det gäller arbetsrätt hamnar näst sist, skatter näst sist och miljö trea från slutet. anser att myndigheterna är dåliga på att efterhöra deras synpunkter på nya regelverk de berörs av. Det är inte länge sedan som biträdande näringsminister hyllade småföretagarna som hjältar. På den socialdemokratiska partikongressen tycks dessa hjältar helt ha glömts bort. I stället var det fackets intressen som dominerade. Ett stort antal förslag som är konkurrenssnedvridande och ensidigt gynnar den offentliga sektorn utgjorde dagordningen. regelförenklingsgrupp Simplex har inte åstadkommit särskilt mycket i fråga om konkreta åtgärder. Det pratas mycket, men det är långt från ord till handling. Vilka åtgärder avser regeringen vidta i syfte att på ett bättre sätt än efterfråga och beakta små och medelstora företags synpunkter vid regelförändringar som berör dem?
fr · GP11405 · 2001-12-10 00:00:00 — Fråga 2001/02:405 av () till näringsminister om konkurrenssituationen för spånskiveindustrin Spånskiveindustrin i befinner sig i en mycket bekymmersam situation. Branschen står inför en kris som kommer att få återverkningar i form av nedläggningar av fabriker och förlorade arbetstillfällen. Orsaken till problemen är de kostnadsfördyringar som är en följd av kraftigt ökade råvarukostnader. Den här utvecklingen, som har pågått , beror helt och hållet på den snedvridning av konkurrensen som sker genom de bidrag och subventioner som går till bioenergisektorn. Sågspån och kutterspån som är spånskiveindustrins huvudsakliga träråvara, utnyttjas som obeskattat bränsle och blir därmed för dyrt för spånskiveindustrin. Det bör påpekas att efterfrågesituationen på skivor är god, och branschens besvärliga situation har således inte med efterfrågesituationen att göra. Vidare tillför branschen viktiga arbetstillfällen till regionalpolitiskt utsatta områden. Det är angeläget att konkurrenssituationen på marknaden förbättras . Mot bakgrund av ovanstående vill jag ställa följande fråga till näringsministern: Vilka åtgärder avser statsrådet vidta för att rätta till den skevhet som konkurrensmässigt föreligger mellan energisektorn och spånskiveindustrin?
fr · GP11406 · 2001-12-12 00:00:00 — Fråga 2001/02:406 av () till utrikesminister om irakiska flyktingar i Sedan har 100000-tals irakier flytt undan förtryck och förföljelser, många till grannländer som , och . Endast i och kan flyktingarna få humanitär hjälp. När norra av FN förklarades som skyddszon fick en del av flyktingarna möjlighet att återvända dit. Det rörde sig dock endast om de flyktingar som kom därifrån. För andra förblev situationen katastrofal. har uppskattat antalet irakiska flyktingar till 200000. har på grund av sina goda relationer till beviljat några få flyktingstatus. Regelmässigt har endast turistvisum beviljats. Utresa och flykt är tillräckligt för att man ska stämplas som statsfiende i . I avsaknad av flyktingstatus saknar den övervägande delen av dessa flyktingar alla former av humanitär hjälp och möjlighet att finna en . De är lätta offer för flyktingsmugglare. De tvingas av jordanska myndigheter att betala kännbara dagliga avgifter för att få stanna i . En stor del lever illegalt i . De har som regel förbrukat sitt kapital så situationen för dem är ohållbar. Kvinnorna tvingas prostituera sig. Barn har sålts. Många irakiska flyktingar sitter på grund av flyktingsmugglingen i fängelser i olika länder världen över. Dessa människor är i stort behov av skydd och måste ges flyktingstatus så att de kan komma i åtnjutande av humanitär hjälp. Jag vill fråga utrikesministern: Avser utrikesministern ta några initiativ och arbeta för att förmå FN att ge irakiska flyktingar från , som vistas i , flyktingstatus?
fr · GP11407 · 2001-12-12 00:00:00 — Fråga 2001/02:407 av () till utrikesminister om religionsfrihet i Det nationella säkerhetsrådet (NSR) i behandlade frågan om de kristnas roll i landet. I en rapport från sammanträdet förklaras att de kristnas avsikt inte är att sprida kristendomen utan att bedriva separationspolitik och skada den turkiska staten. NSR anser att den turkiska lagstiftningen mot de kristna är otillräcklig. Deras aktiviteter bör förbjudas. Kommendanten för Svartahavsregionen, general , har gått ut med ett hotfullt uttalande. Han uppmanar alla att till de militära myndigheterna inrapportera kristna aktiviteter så att åtgärder mot dessa kan vidtas. Redan före NSR:s sammanträde utgick, enligt tidningen , ett dekret från inrikesministern till alla lokala styresmän där de ges fria händer att ingripa mot kristna församlingar och stänga kyrkor från . En kyrka har redan stängts i . Förundersökning har inletts mot församlingsmedlemmarna. De kristna minoriteterna i @ armenier, assyrier/syrianer och kaldéer @ är mot bakgrund av tidigare förföljelser i historien mycket skakade. Religionsfriheten är en demokratisk rättighet. Genom olika myndigheters beslut avlägsnar sig nu från de s.k. Köpenhamnskriterierna för medlemskap i i stället för att uppfylla dem. Jag vill fråga utrikesministern: Avser utrikesministern att ta något initiativ för att förmå att upphöra med sina förföljelser mot religiöst oliktänkande och i stället inrikta sig på att uppfylla de demokratiska rättigheter som anges i Köpenhamnskriterierna?
fr · GP11408 · 2001-12-12 00:00:00 — Fråga 2001/02:408 av () till utrikesminister om irakiska flyktingar i Sedan är 100000-tals irakier på flykt. Av naturliga skäl har grannländer som och men även varit mottagare. Flyktingkatastrofen blev ett faktum . Av kringliggande länder har egentlig humanitär hjälp endast lämnats i och . När norra förklarades som FN:s skyddszon fick en del av flyktingarna möjlighet att återvända till skyddszonen. Detta rörde sig dock endast om de flyktingar som härstammade från norra . För övriga, som gått vägen till , har en katastrofal situation vuxit fram och enligt vissa uppskattningar befinner sig nu ca 200000 irakiska flyktingar i . De levnadsförhållanden som dessa flyktingar lever i är ofta katastrofala ur humanitär synvinkel, med många barn som far illa, med en utbredd prostitution och med andra trakasserier mot flyktingarna. Det är därför angeläget att vårt land agerar för åtgärder i området. Vilka åtgärder är utrikesministern beredd att vidta för att den ovan beskrivna flyktingkatastrofen ska kunna avvärjas?
fr · GP11409 · 2001-12-12 00:00:00 — Fråga 2001/02:409 av () till näringsminister om E18 mellan och När näringsministern besökte var det många som uppfattade att han gav ett löfte om en breddning och utbyggnad av mellan och . Sträckan är mycket olycksdrabbad och pendlare är beroende av vägen för sin framkomlighet. En utbyggnad skulle alltså inte bara minska olyckorna utan även korta onödiga kötider för människor på väg till sitt arbete. Men enligt omfattar planerade investeringar bara halva sträckan dvs. mellan Adolfsberg och Lekhyttan. En sådan insats är viktig, men för trafiksäkerheten och majoriteten av trafikanterna på vägen skulle detta bara lösa en del av problemet, långt ifrån hela. Både ställföreträdande regionchef och NTF i anser att det rimliga vore att bygga om hela sträckan. Min fråga till näringsministern är därför: När avser näringsministern återkomma med ett tydligt besked om upprustning och utbyggnad av hela E18 mellan och ?
fr · GP11410 · 2001-12-12 00:00:00 — Fråga 2001/02:410 av () till näringsminister om Postens service har tidigare för att renodla sin verksamhet sålt Postgirot och postfastigheter vilket endast får en engångseffekt i ekonomin. Posten AB:s ledning har startat ett koncernprogram för att minska sina kostnader väsentligt. Receptet för att uppnå tänkta besparingar heter outsourcing. Därför vill ledningen outsourca IT @ produktion, löneservice, ekonomisupport osv. Mina farhågor är att med detta program i stället blir leverantörsberoende, får ökade kostnader, tappar kompetens, får utvecklingssvårigheter och minskad flexibilitet. Dessutom har minskat andelen hushåll på landsbygden som har möjlighet till daglig post, detta är föremål för granskning av PTS. Dessa ageranden sammantaget menar jag hotar möjligheterna till att upprätthålla det av beslutade samhällsansvaret för en bra postservice till enhetliga priser i hela landet. Jag vill fråga näringsminister : Kommer näringsministern att vidta några åtgärder med anledning av agerande?
fr · GP11411 · 2001-12-12 00:00:00 — Fråga 2001/02:411 av () till socialminister om tillgång till läkare i äldreboende Enligt en genomförd enkätundersökning, bland medicinskt ansvariga sjuksköterskor i 49 kommuner i , varnar tillsynsläkare vid att bara ett fåtal kommuner kan garantera möjligheten till akutbesök av läkare. I den nationella handlingsplanen för sjukvården konstateras även behovet av åtgärder som ger äldre, i särskilda boenden och inom hemsjukvården, lika god vård som alla andra. har rapporterat att endast hälften av landets kommuner har skriftliga avtal med landstingen om tillgång till läkare för äldrevården. Flera utvärderingar av den svenska äldrevården har visat på brister i de medicinska insatserna och framför allt beträffande läkarinsatserna. På många håll i landet får inte de äldre i särskilda boendeformer sina sjukvårdsbehov tillgodosedda @ när den självklara utgångspunkten borde vara att tillhandahålla god vård på samma villkor som för den övriga befolkningen. Min fråga till socialministern är: När ämnar regeringen vidta åtgärder så att äldre i särskilda boenden garanteras tillgång till läkare?
fr · GP11412 · 2001-12-12 00:00:00 — Fråga 2001/02:412 av de () till socialminister om de dövblindas situation i samhället I finns omkring 1300 dövblinda personer. Att vare sig kunna se eller höra är ett mycket svårt handikapp. De dövblinda är mycket beroende av hjälp från samhället. Fram till fanns konsulenter knutna till i skolan (). Dessa konsulenter hade ett övergripande ansvar för den dövblindes vardag, såsom kontakt med samtliga berörda myndigheter. Det kunde handla om biståndsbedömning, färdtjänstärenden eller kontakter med . pågår en omorganisation av till det nuvarande . I samband med denna omorganisation vill man att de konsulenter som ansvarar för de dövblindas vardag endast ska ansvara för de frågor som rör utbildningen. Landstingen eller kommunerna ska i fortsättningen ansvara för övriga frågor. Det finns ofta brister i kunskapen kring de dövblindas situation. Det finns farhågor för att kunskapen och erfarenhet kring dövblindhet kommer att tunnas ut och rehabilitering och habilitering försämras. Det kan bli svårt för små kommuner och landsting att upprätthålla en kompetens på detta område. Vilka åtgärder avser socialministern vidta så att de dövblindas habilitering eller rehabilitering inte försämras?
fr · GP11413 · 2001-12-12 00:00:00 — Fråga 2001/02:413 av () till socialminister om missbrukarvården avled en medelålders man i på grund av alkoholmissbruk. Enligt uppgift ville mannen själv ha hjälp och vård inom frivilligorganisationen . Mannen nekades vård av kommunen. Ytterligare ett tiotal personer har drabbats av samma öde @ de har inte fått den vård de önskat och behövt @ vilket resulterat i tragiska dödsfall. har missbruksvården genomgått stora förändringar. Alltfler behandlingar ges i öppna vårdformer som i många fall ger goda resultat. Sluten vård är och förblir dock en viktig vårdform när det gäller behandling av människor med grava missbruksproblem. Ideella organisationer som LP-verksamheten har bedrivit en framgångsrik sluten missbruksvård, men denna verksamhet har tvingats till nedskärningar @ till följd av att regeringen minskat det statliga stödet. Med anledning av ovanstående vill jag ställa följande fråga till socialministern: Vilka åtgärder avser socialministern vidta för att missbrukare ska kunna få tillgång till sluten vård även genom ideella frivilligorganisationer, såsom LP-verksamheten?
fr · GP11414 · 2001-12-12 00:00:00 — Fråga 2001/02:414 av () till socialminister om brandlarm på äldreboende har medierna rapporterat om att flera äldre drabbats av bränder i . I några fall med dödlig utgång. På flera håll i landet håller man hårt på regeln att äldre som bor i har ett eget boende och därför ska bekosta och installera brandlarm på egen hand. Det innebär att inte alla har ett sådant. Detta är farligt inte bara för den enskilde pensionären utan även för andra, då bränder snabbt kan sprida sig till de andra boende i servicehuset. har beslutat att installera brandlarm i alla typer av särskilda boenden, även i de fall de äldre kan anses ha eget boende. gör på samma sätt. Ett sådant genomförande bör vara rimligt även i andra kommuner. Vad avser socialministern att vidta för åtgärder för att stödja kommuner och enskilda vårdgivare i deras arbete för att höja brandsäkerheten på särskilda boendeformer?
fr · GP11415 · 2001-12-12 00:00:00 — Fråga 2001/02:415 av () till utbildningsminister om återbetalning av studielån Den som har studielån och är föräldraledig ersätts av lönen. Återbetalning av studielån följer inte denna inkomstminskning genom motsvarande nedsättning av återbetalningen. CSN bygger dessutom sitt återbetalningskrav på deklarationen . Detta innebär ekonomiska problem för många barnfamiljer. Vilka åtgärder avser utbildningsministern vidta för att återbetalningen till CSN anpassas till ersättningen vid föräldraledighet?