ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
frs · GO12847 · 2001-03-14 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:847 om skydd för homosexuella har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att förbättra och försvara homosexuellas rättigheter och skydd såväl i sina hemländer som i i de fall homosexuella söker en i vårt land undan förföljelse. Som bakgrund till frågan anger att vid alltför många tillfällen frångått sitt ansvar att ge en åt homosexuella. Han anger att en ung homosexuell man för någon vecka sedan ska ha blivit utvisad till sitt hemland där homosexuella handlingar kan ge ett långt fängelsestraff. frågar sig vilken funktion den nu gällande skyddsregeln i utlänningslagen fyller för människor som tvingats på flykt på grund av sin homosexualitet. arbetar aktivt och kontinuerligt inom såväl FN som EU med att förhindra brott mot de mänskliga rättigheterna och värna den absoluta rätten att söka asyl och att få sin asylansökan individuellt prövad. Den särskilda skyddsregeln i utlänningslagen för skyddsbehövande som inte är flyktingar enligt tillkom bl.a. för att stärka skyddet för homosexuella och utformades med flyktingbestämmelsen som förebild. beviljades 1 141 personer uppehållstillstånd som skyddsbehövande i övrigt. I denna grupp ingår de personer som riskerar förföljelse på grund av kön eller homosexualitet och de som i övrigt riskerar tortyr eller annan omänsklig eller förnedrande behandling eller bestraffning. 480 personer beviljades flyktingstatus och i denna kategori kan även ingå homosexuella personer som utöver homosexualitet åberopat någon annan av de grunder som anges i kriterierna för flyktingskap enligt . Jag delar helt uppfattning att har ett ansvar när det gäller att ge människor som tvingats fly på grund av sin homosexualitet en i vårt land, men som känner till kan jag som minister inte ha synpunkter eller påverka myndigheterna i deras handläggning av enskilda ärenden. Däremot vet jag att både och arbetar aktivt med kompetensutvecklande åtgärder och däri ingår bl.a. utbildningsinsatser i syfte att ställa de problemställningar som berör förföljelse på grund av kön eller homosexualitet i fokus. Det förekommer öppna dialoger i dessa frågor med frivilligorganisationer och UNHCR. Exempelvis kan jag nämna att för sedan hade ett seminarium med ombudsmannen mot diskriminering på grund av sexuell läggning, HOMO. Sammanfattningsvis är svaret på fråga till mig att skyddet för homosexuella i utlänningslagen inte alls saknar betydelse utan är en viktig del av vår lagstiftning som ger skydd för personer som riskerar förföljelse. Den värnar i olika sammanhang de homosexuellas rättigheter och arbetar aktivt för respekten för de mänskliga rättigheterna även i detta avseende.
frs · GO12848 · 2001-03-14 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:848 om markägarens kostnadsansvar vid utgrävningar har frågat mig om vad jag tänker göra för att lösa problemet med höga kostnader och pengar för små markexploatörer i samband med ett fornfynd. Det är ett nationellt intresse att bevara fornlämningar, medan det allmänt sett inte är något riksintresse att låta ta bort dem. Den som planerar ett ingrepp som berör en fast fornlämning har därför ansetts vara den som bör bekosta de undersökningar som följer av projektet. Om fördelen med att kunna utnyttja marken för ett planerat ändamål är så stor att den motiverar undersökningskostnaderna är det en bedömning som måste göras av den som vill använda marken. Det finns dock vissa undantag från regeln att den som planerar ett ingrepp som berör en fast fornlämning också har kostnadsansvar för arkeologiska undersökningar. Förutom när det saknas tidigare vetskap om fornlämningen kan befrielse från den del av kostnaden som väsentligt överstiger vad angivit i sitt tillståndsbeslut ske. Något kostnadsansvar föreligger inte heller om det visar sig att någon fast fornlämning inte berörs av arbetsföretaget. Utöver kostnadsbefrielse har en kostnadsansvarig markägare möjlighet att få statsbidrag för vissa arkeologiska undersökningar som bl.a. gäller fornlämningar i områden med samlad äldre bebyggelse eller där tillgången på byggbar mark är begränsad och behovet av bostäder stort. Mot bakgrund av de särskilda undantag och de möjligheter som finns för markägare att få statsbidrag, är det inte aktuellt att ändra den nu gällande lagstiftningen.
frs · GO12849 · 2001-03-14 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:849 om offentlig upphandling har frågat näringsminister om vilka åtgärder näringsministern ämnar vidta för att grova regelbrott vid offentlig upphandling ska leda till kännbara påföljder. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på frågan. Frågan har ställts mot bakgrund av att i sitt delbetänkande (Effektivare offentlig upphandling @ för fortsatt välfärd, trygghet och tillväxt, SOU 1999:139) föreslår bl.a. att en ny sanktion benämnd marknadsskadeavgift ska införas i lagen om offentlig upphandling (). Förslaget innebär i denna del att en upphandlande enhet ska kunna ådömas att till staten betala en särskild avgift vid vissa allvarligare överträdelser av . Regeringen har i direktiven till betonat vikten av att det finns en ändamålsenlig tillsynsfunktion på upphandlingsområdet. Regeringen delar den bedömning som kommittén redovisat i sitt delbetänkande att det är viktigt att tillsynen över den offentliga upphandlingen är effektiv och ger upphandlande enheter och anbudsgivare vägledning om hur lagen ska tillämpas. Ett viktigt inslag i en effektiv tillsyn är naturligtvis att de sanktioner som finns har en tillräckligt avskräckande effekt för att regelverket ska efterlevas. De förslag om bl.a. skärpta sanktioner som kommittén lämnat har emellertid aktualiserat vissa frågor om den närmare utformningen av en stärkt tillsyn. Detta gäller inte bara regelverket utan även organisationen. Frågan om vilka befogenheter den myndighet som utövar tillsyn över den offentliga upphandlingen ska ha liksom frågan om hur tillsynsmyndigheten bör vara organiserad är föremål för ytterligare beredning i . kommer att lämna över sitt slutbetänkande. Sedan betänkandet remissbehandlats kommer regeringen att ta ställning till kommitténs samtliga förslag i ett sammanhang.
frs · GO12850 · 2001-03-15 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:850 om insatser med räddningshelikopter i huvudstadsregionen har frågat mig vilka åtgärder jag är beredd att vidta i syfte att ska återställa en fullgod beredskap med räddningshelikoptrar från . svarar för efterforskning och räddning av människor som är, eller kan befaras vara, i sjönöd. För att tillfredsställa behovet av beredskap för har träffat avtal med Försvarsmakten om helikopterberedskap. Avtalet omfattar en förhöjd helikopterberedskap på fem platser i landet. Den förhöjda beredskapen utnyttjas även av och för skogsbrandsläckning respektive flygräddning, vilket regleras i ett avtal mellan dessa myndigheter och . De bidrar också med en mindre del av den summa erlägger Försvarsmakten för den förhöjda beredskapen. Grunden för det nuvarande avtalet med är att en nödställd ska kunna nås efter det att ett larm har inkommit. är beredskapstiden på , och och på och . i övrigt har besättningen en inställelsetid vid samtliga orter. Olika längd ger olika yttäckningsområden vid en räddningsinsats. Det innebär exempelvis att om man har en beredskap , kan man flyga för att nå den nödställde och för att tillgodose 90-minuterskravet. Om beredskapen däremot är kan man flyga . aviserade Försvarsmakten att beredskapen endast kan upprätthållas på fyra platser. Anledningen till detta är att Försvarsmakten är inne i en omstruktureringsprocess, vilket bl.a. innebär att helikopterverksamheten organiseras om och helikoptersystemen byts ut. Under denna förutsättning har valt det beredskapsalternativ som ger den bästa yttäckningen och minimerat de områden som inte kan nås med helikopter inom de angivna . Helikoptrarna i och har, åtminstone , den bästa beredskapen. Dessa stationeringar är dessutom av stor strategisk betydelse för hela mellersta respektive hela . har bedömt att beredskapen på är den som är minst sårbar att undvara, eftersom beredskapen från och ger möjlighet att åtminstone till stor del täcka den yta som beredskapen på skulle ha gjort. Jag vill i sammanhanget framhålla att inte tas bort. Den står kvar med den beredskap som Försvarsmakten anser behövs för den egna verksamheten. Det är således endast den förhöjda beredskapen som inte kan upprätthållas. Jag vill också framhålla att i finns helikopter för sjuktransporter, polishelikopter samt en inhyrd helikopter till i . I enlighet med räddningstjänstlagen kan räddningsledaren ta i anspråk statlig och personal och egendom som behövs vid en räddningssituation. Det är av största vikt att tillfredsställande förutsättningar för råder. håller därför på att undersöka och ta fram andra alternativ som kan lösa situationen. Jag är fast förvissad om att agerar inom ramen för sitt sjöräddningsansvar och jag har inte för avsikt att vidta några andra åtgärder.
frs · GO12851 · 2001-03-14 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:851 om EU:s jordbrukspolitik har frågat om jag avser ta initiativ för att tidigarelägga en reform av EU:s jordbrukspolitik och föregå med en förändring av den svenska jordbrukspolitiken. har aktivt verkat inom EU för att reformera den gemensamma jordbrukspolitiken. Utgångspunkterna är de riktlinjer som presenterades i proposition 1997/98:142 om den gemensamma jordbrukspolitiken och som fick stöd av . I propositionen föreslås tre övergripande mål för reformerna av jordbruks- och livsmedelspolitiken inom EU. Jordbruks- och livsmedelsföretagens produktion ska styras av konsumenternas efterfrågan. Produktionen ska vara långsiktigt hållbar både från ekologiska och ekonomiska utgångspunkter. EU ska också medverka till global livsmedelssäkerhet, bl.a. genom att hävda frihandelns principer även på jordbruks- och livsmedelsområdet. Riktlinjerna för regeringens arbete med den gemensamma jordbrukspolitiken är fortfarande giltiga, även om vi befinner oss i en ny situation. Efter dioxinskandalen, BSE-krisen och en rad andra problem har alltfler insett att jordbrukspolitiken måste förändras. Den väg regeringen pekat ut är att gå mot produktionsformer som är resursbevarande, miljöanpassade och etiskt godtagbara, både på små och stora gårdar. Här är det inte en fråga om storleken på lantbruken, utan om hur produktionen bedrivs. Vi måste utveckla en politik som främjar konkurrenskraftig produktion som vilar på hållbara produktionsformer. Jag vill i detta sammanhang peka på att har bildats för att förse regeringen med underlag bl.a. för det långsiktiga arbetet med att reformera den gemensamma jordbrukspolitiken. Den senaste utvecklingen inom EU har inneburit att krav på reformer av den gemensamma jordbrukspolitiken även kommer från alltfler medlemsländer. påbörjas det översynsarbete av jordbrukspolitiken som vi beslutade om inom ramen för Agenda 2000. Det finns därför anledning att inleda diskussionen om den framtida jordbrukspolitiken . Den arbetar vidare med att skapa en jordbrukspolitik som främjar ett långsiktigt hållbart jordbruk. Ett led i detta arbete är att löpande utvärdera den nationella tillämpningen av politiken för att kunna bedöma behovet av förändringar. I regeringens skrivelse 1999/2000:14 En hållbar utveckling av landsbygden, m.m. presenteras landsbygdsprogrammet för perioden 2000@2006. Regeringen klargör i skrivelsen sin avsikt att genomföra en utvärdering av landsbygdsprogrammet. Regeringen har gett i uppdrag att göra en översyn av miljö- och landsbygdsprogrammet. I uppdraget ligger även att analysera behovet av en ersättning för vallodling av miljöskäl för områden utanför stödområden 1 till 5 samt utreda minst två olika moduleringsförslag. Uppdraget ska redovisas och innan vi överväger några förändringar av den svenska tillämpningen är det viktigt att vi avvaktar denna utredning. De frågor som har ställt är, som framgår av mitt svar, av stor betydelse för regeringen. har vi arbetat med dessa frågor och strävat mot en reform av jordbrukspolitiken. Detta arbete kommer vi naturligtvis att fortsätta med, i linje med de riktlinjer för reformarbetet som vi lagt fast.
frs · GO12852 · 2001-03-14 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:852 om beställningen av JAS 39 har frågat mig om vilka åtgärder jag som försvarsminister avser vidta i syfte att omförhandla JAS-kontrakten i syfte att minska antalet levererade plan till svenska Försvarsmakten. har i betänkande 1999/2000:FöU2, rskr. 1999/2000:168 behandlat frågan om möjligheterna för staten att omförhandla redan beställda materielsystem. konstaterar därvid att det utifrån gällande avtal mellan staten och försvarsindustrin inte finns några förutsättningar för staten att med ekonomiskt godtagbart resultat ytterligare omförhandla antalet JAS 39 Gripen-system eller stridsvagn , , stridsbåt 90 eller andra större beställda materielsystem. Eventuella avbeställningar skulle dessutom leda till att försvarsindustrin inte skulle kunna klara av att vidmakthålla kvarvarande system. Enligt min bedömning har inte förutsättningarna för att genomföra omförhandlingar av beställda materielsystem på något sätt förändrats efter beslut. Försvarsmakten har till regeringen redovisat att man inte ser det möjligt att anpassa/modifiera samtliga flygplan till att motsvara det framtida slagfältets krav. De flygplan som åsyftas tillhör de nu levererade flygplanen ur delserie 1 och delserie 2. De sista flygplanen ur delserie 2 och samtliga ur delserie 3 kommer att inneha senaste standard, vilket bl.a. innebär förbättrad förmåga att delta i internationella insatser. Frågan om utnyttjandet av de flygplan som eventuellt inte kan anpassas är föremål för beredning i . En redovisning av flygstridskrafternas utveckling kommer att ske i höstens försvarsbeslutsproposition. Då kommer också frågan om t.ex. vissa flygplan kan utnyttjas för exportstödjande åtgärder att tas upp. Jag har därför inte för avsikt att vidtaga några åtgärder i syfte att omförhandla JAS-kontrakten.
frs · GO12853 · 2001-03-14 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:853 om hivspridningen har frågat mig vilka åtgärder jag ämnar vidta för att frivilligorganisationer ska få de resurser som behövs för att öka medvetenheten om hiv. Den utvecklingstrend som innebär att antalet fall av hiv och övriga sexuellt överförbara sjukdomar (STD) ökar är oroväckande. Antalet nyupptäcka fall av hiv har legat på omkring 250 de . Men sedan mitten av har man kunna avläsa en ökning i antalet nyupptäckta fall. Ökningen kan ses både bland homosexuella och heterosexuella samt bland sprutnarkomaner. () har ansvar att följa utvecklingen av smittsamma sjukdomar. Uppgifter om utvecklingen presenteras i olika rapporter. Genom denna rapportering har vi möjlighet att noga följa utvecklingen av olika smittsamma sjukdomar, däribland hiv och andra STD. har presenterat en undersökning om människors kunskaper, vanor och attityder till sex. Resultatet från undersökningen visar att det skett en liberalisering av synen på sexualiteten och att man tänker mindre på riskerna. Rädslan för hivsmitta har minskat och det finns en tendens att allmänhetens engagemang i aidsfrågan har sjunkit. har haft regeringens uppdrag att ta fram ett förslag till en nationell handlingsplan för hiv/STD-prevention. Institutet överlämnade sitt förslag till departementet och vi har i årets regleringsbrev gett i uppdrag att vidareutveckla handlingsplanen tillsammans med , och smittskyddsorganisationen samt andra berörda aktörer. Frivilligorganisationerna gör en betydelsefull insats när det gäller information om riskerna med hiv/STD. Frivilligorganisationerna erhåller ekonomiskt stöd dels via anslaget Insatser mot aids, som disponerar, dels via kommuner och landsting från det generella statsbidraget till kommuner och landsting. I både budgetpropositionen och i regleringsbrevet för för anges uttryckligen att frivilligorganisationernas insatser och kompetens ska tillvaratas i det preventiva arbetet, och då särskilt med det hiv/aidspreventiva arbetet. Jag anser att med hjälp av , , andra myndigheter och frivilligorganisationerna har vi en fortsatt hög beredskap i arbetet med att förebygga hiv/aids och andra STD.
frs · GO12854 · 2001-03-13 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:854 om reseersättningar med miljöprofil har frågat mig om jag avser att vidta några åtgärder för att se över normerna för reseersättningar i syfte att öka samåkandet. Jag har uppfattat fråga så att vad som åsyftas är de i lag reglerade möjligheterna till avdrag för resor i tjänsten samt resor till och från arbetet med egen bil. Nivån på reseersättning som en arbetsgivare utger till sina anställda är ju inte en fråga som regeringen rår över. Avdrag för resor får numera göras med per mil, oavsett om man reser ensam i bilen eller samåker. Att införa ett högre avdrag för de bilburna skattskyldiga som samåker skulle medföra stora problem, främst vad gäller skattekontrollen. Skattemyndigheterna skulle helt sakna möjlighet att kontrollera den skattskyldiges uppgifter innebärande att denne samåkt och därför skulle vara berättigad till ett högre avdrag. Jag är således inte beredd att vidta några åtgärder av nu nämnda slag.
frs · GO12855 · 2001-03-13 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:855 om skattereduktion på tjänster och hantverk hos privatpersoner har frågat mig om jag avser att verka för en skattereduktion beträffande tjänster och hantverk som utförs åt privatpersoner. Den privata servicesektorn är en viktig bransch som kommer att växa med eller utan skattesubventioner. Ett avgörande hinder för expansion har varit den ekonomiska krisen och den nedpressade privata konsumtionen, ett hinder som är undanröjt. Aktuella bedömningar visar på en kraftig expansion av den privata tjänstesektorn. När det gäller skattesystemets utformning är regeringens huvudlinje att stimulera tillväxt, arbetsutbud och sysselsättning genom brett inriktade justeringar av skatteuttaget på förvärvsinkomster. Den pågående inkomstskattereformen @ däribland med kompensation för den allmänna pensionsavgiften @ har medfört lägre skatter för låg- och medelinkomsttagare. Som ett led i en grön skatteväxling har skatterna på arbete sänkts ytterligare, vilket gäller både inkomstskatter och arbetsgivaravgifter. Särskilda skatteregler, vilka i normalfallet leder till snedvridande konkurrens, måste vägas mot skatteregler som är så enkla, rättvisa och likformiga som möjligt.
frs · GO12856 · 2001-03-14 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:856 om mat och gamla har frågat mig vad jag avser vidta för åtgärder för att förbättra situationen avseende felnäring och svält bland äldre personer. Bakgrunden till frågan är delvis de undersökningar genomfört avseende hur nutritionssituationen ter sig inom äldreomsorgen. En fullvärdig kost är en förutsättning för att upprätthålla hälsan. Detta gäller särskilt för äldre personer. Ett väl sammansatt näringsintag kan rusta den äldre för att bättre klara de sjukdomar som ofta följer med åldrandet. Resultatet av de studier genomfört visar att det förekommer nutritionsproblem, eller s.k. felnäring, inom äldreomsorgen. Problemen visade sig existera både bland äldre med hemtjänst och bland äldre i särskilda boendeformer. Andelen äldre med dessa problem var störst inom särskilda boendeformer, vilket tyder på att nutritionsproblem delvis är kopplade till vårdtyngd och sjuklighet. Förekomsten av felnäring betyder inte att de äldre i t.ex. särskilda boendeformer inte får den mat de behöver eller att de "svälter". Det är i de flesta fall flera faktorer än otillräckligt näringsintag som ligger bakom undernäring. Orsaken är ofta en kombination av en mängd samverkande faktorer, såsom kronisk sjukdom, läkemedelsbehandling, låg fysisk aktivitet och dålig tandhälsa. Otillräckliga kunskaper och bristfälliga måltidsrutiner inom sjukvård och äldreomsorg kan också vara bidragande faktorer till uppkomsten av felnäring. studier tydliggör att nutritionsproblem bland äldre är ett område som måste ges större uppmärksamhet. I likhet med tror jag det är lämpligt att denna fråga främst hanteras lokalt, genom t.ex. utarbetande av riktlinjer för nutritionsfrågor och utbildning av personal. Inom ramen för satsningarna i samband med den nationella handlingsplanen för äldrepolitiken stöder regeringen en mängd projekt som arbetar med utveckling av frågor som rör nutrition inom äldreomsorgen. Regeringen har även beslutat att ge stöd till fem Dalslandskommuner som ska bedriva ett projekt med syfte att öka kunskapen hos personalen inom kommunernas äldre- och handikappomsorg avseende måltidens betydelse.
frs · GO12857 · 2001-03-14 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:857 om ekonomisk ersättning vid polisavspärrningar Per har frågat mig vilka åtgärder jag ämnar vidta för att se till att näringsidkare inte drabbas ekonomiskt till följd av polisiära avspärrningar i samband med utländska statsbesök och andra större arrangemang. Några särskilda bestämmelser som reglerar statens ersättningsskyldighet vid sådana myndighetsingripanden som Per tar upp finns inte . Enbart en avspärrning som sådan kan inte föranleda ersättningsskyldighet för staten. Däremot kan ersättning ibland betalas i form av skadestånd enligt 3 kap. 2 § skadeståndslagen (1972:207). En förutsättning är dock att den ekonomiska skadan har vållats genom fel eller försummelse vid myndighetsutövning. Detta krav torde mycket sällan vara uppfyllt. Frågan om ersättning vid polisiära avspärrningar har övervägts av av det allmännas skadeståndsansvar (se betänkandet SOU 1993:55 s. 230 f.). Kommittén bestämde sig för att inte lägga fram något lagförslag i saken. Justitiekanslern har därefter i en skrivelse till regeringen föreslagit att regeringen ser över lagregleringen i syfte att göra det möjligt för staten att betala ut ersättning till enskilda som drabbas av inkomstförluster eller liknande förmögenhetsskada till följd av polisiära avspärrningar i samband med utländska statsbesök, internationella konferenser och liknande. Justitiekanslern har vidare föreslagit att sådana ersättningsanspråk mot staten ska handläggas av Justitiekanslern. Därmed skulle Justitiekanslern på statens vägnar få förhandla med den som kräver ersättning. Den fråga som Per tar upp har alltså aktualiserats i olika sammanhang. Med anledning av Justitiekanslerns framställning bereds frågan nu i . Det är för tidigt att uttala sig om vad dessa överväganden kommer att leda till.
frs · GO12859 · 2001-03-16 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:859 om de regionala lantmäterikontorens förrättningsarkiv har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta med anledning av kommande förändringar vid förvaringen av det statliga lantmäteriets förrättningsarkiv. och avser att genomföra ett utvecklingsprojekt med målsättningen att digitalisera det statliga lantmäteriets kartor och förrättningsakter. Projektet syftar bl.a. till att skydda dessa handlingar från slitage men även till att effektivisera handläggningen inom lantmäterimyndigheterna samt att bredda och förbättra tillhandahållandet av denna information. Exempelvis kommer den statliga lantmäteriorganisationen att få tillgång till den digitala arkivversionen via lantmäteriets intranät. Under den planerade genomförande- och utvärderingsfasen ska handlingarna från lantmäterimyndigheternas länsarkiv läggas i en enda depå. Myndigheterna avser därefter att, om inte en kommande utvärdering föranleder annat, i överensstämmelse med aktuella författningsbestämmelser placera handlingarna hos landsarkiven. Frågan om den framtida förvaringen av lantmäteriarkiven bereds således av ansvariga myndigheter och jag har inte för avsikt att ingripa i denna process.