ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · GO11599 · 2001-01-30 00:00:00 — Fråga 2000/01:599 av () till utrikesminister om kosovoalbaner i serbiska fängelser Den jugoslaviska regeringen har lämnat ett förslag till lag om amnesti för fångar dömda för brott mot den jugoslaviska armén och konstitutionen. Den föreslagna lagen reducerar en del fångars fängelsetid med . Enligt den federala justitieministern , kommer mer än 33000 personer att omfattas av amnesti för brott mot den jugoslaviska armén. De som begått grova brott, exempelvis terrorism, brott mot mänskliga rättigheter och folkmord, producerat och distribuerat narkotika omfattas inte av amnestin. Även de personer som är anklagade för terrorism och för vilka rättegång mot sådana brott pågår är undantagna från amnestin. Det gäller enligt minister mest kosovoalbaner. Amnestin omfattar inte den stora delen av kosovoalbaner, som anklagas för terrorism. På det sättet undviker president att släppa oskyldiga och ej dömda människor ut ur fängelserna. I och med detta ställningstagande växer oron i Kosovo nu inför de planerade allmänna valen. har inte heller lämnat några uppgifter om försvunna civila, vilka beräknas uppgå till några tusen personer och som kan finnas i serbiska icke-officiella fängelser. Min fråga till utrikesministern är: På vilket sätt tänker regeringen under EU-ordförandeskapet ta upp frågan om de försvunna och de utan dom och rannsakan fängslade kosovoalbanerna i officiella och inofficiella fängelser?
fr · GO11600 · 2001-01-30 00:00:00 — Fråga 2000/01:600 av () till näringsminister om regelverket för företag En undersökning gjord av visar att svenska små och medelstora företag köpte datorer och programvara för i genomsnitt per företag för att klara av det administrativa arbetet med arbetsmarknads-, skatte- och miljölagstiftningen. En gjord undersökning visar att en majoritet av tillfrågade företagare upplever att regelmängden snarare har ökat än minskat. De svenska företagarna är besvikna över att så lite gjorts för att lätta på bördorna. Regeringen har lovat att "tydligt minska regelverkens administrativa börda för småföretagen". Vilka konkreta åtgärder kommer näringsministern att vidta för att uppfylla detta löfte?
fr · GO11601 · 2001-01-30 00:00:00 — Fråga 2000/01:601 av (s) till statsrådet om åtgärder mot ensamarbete inom servicesektorn Alltfler dagligvarubutiker och bensinmackar har öppet under de flesta av dygnets timmar. Många affärsinnehavare anser sig enbart ha råd att ha en anställd i tjänst vid dessa alltmer olika öppettider . Det har gjorts undersökningar som bevisar att de flesta butiksrån inträffar efter . Detta gör att alltfler anställda känner sig otrygga på sin arbetsplats. En annan utsatt yrkesgrupp är busschafförer som kör främst nattrafik där våld, alkohol och olika droger förekommer i det dagliga arbetet. finns det lagar och regler som begränsar ensamarbete men bland de som arbetar inom servicesektorn och då främst kvälls- eller finns det vissa luckor vad det gäller bra och trygg arbetsmiljö. Vad avser statsrådet göra för att de yrkesgrupper som utför ensamarbete inom servicesektorn kvälls- och ska känna sig trygga i sitt arbete?
fr · GO11602 · 2001-01-30 00:00:00 — Fråga 2000/01:602 av () till justitieminister om närpolisreformen Den utveckling som närpolisreformen fått kritiseras nu officiellt av . I en enkätundersökning som genomförts av förbundet bland närpoliser uppger av de tillfrågade att de arbetar heltid som närpoliser. tjänstgör mindre än en fjärdedel av arbetstiden som närpoliser. Från Polisförbundets sida menar man att närpoliserna fungerar som en personalpool, genom att närpoliser kallas in när personal saknas i den övriga verksamheten. Resultatet blir att poliser försvinner från gator och torg. Det framgår vidare av enkätundersökningen att endast två tredjedelar av de tillfrågade närpoliserna är inställda på att arbeta kvar som poliser . Vilka åtgärder är justitieministern beredd att vidta för att närpolisreformen ska fungera så som det från början var tänkt?
fr · GO11603 · 2001-01-30 00:00:00 — Fråga 2000/01:603 av () till utbildningsminister om olämpliga polisstuderande "Lägg ned större omsorg i urvalet av poliselever och höj polisyrkets status" säger professor vid som arbetat med att bekämpa rasism inom den amerikanska poliskåren. Det skulle innebära att de värderingar som strider mot vår lagstiftning och vårt synsätt i , som fyra poliser gett uttryck för vid i , inte skulle kunna bli antagna. Det förvånar inte enbart professor utan också mig, att dessa personer med värderingar som så uppenbart gör dem olämpliga som poliser har sluppit igenom i de intervjuer som görs vid antagningen. Dessa intervjuer måste dessutom kompletteras med tydliga regler som gör det möjligt att avstänga personer med diskriminerade åsikter från utbildningen, om dessa åsikter framkommer först . Vi måste inse att polisen har en oerhörd makt i utövandet av sitt yrke, det är fruktansvärt om nyutbildade poliser med kraftfullt diskriminerande åsikter använder denna makt i fel syfte. Vad vi behöver är kloka poliser med en humanistisk syn och ett samhällsengagemang, vilket säkerligen de flesta studenter på också har. Min fråga till ministern är därför: Vad avser ministern göra för att förhindra att personer med diskriminerande åsikter ges tillfälle att genomgå polisutbildningen i ?
fr · GO11604 · 2001-01-30 00:00:00 — Fråga 2000/01:604 av () till utbildningsminister om miljöforskningens framtid inrättades ett tiotal professurer inom angelägna miljöforskningsområden vid landets universitet enligt avtal med . Någon ytterligare finansiering genom försorg kommer ej att äga rum. Detta innebär att universiteten nu måste överta finansieringen av dessa tjänster. Det kan leda till indragna tjänster vilket i sin tur kan få allvarliga konsekvenser för den långsiktiga miljöforskningen. De miljöforskningsavdelningar som byggts upp inom universiteten riskerar att slås sönder om yngre forskare och doktorander förlorar sina forskningsledare. Det långsiktiga miljöövervakningsarbetet utmed kan härmed bli lidande. är nu ordförandeland i EU och har i sin programförklaring bl.a. ordet miljö. Detta måste tolkas som att det ligger i intresse att stödja en livskraftig, långsiktig och hög kompetens inom miljöområdet. Min fråga till utbildningsminister är: Vilka åtgärder är statsrådet beredd att vidta för att de professurer som nu finansierar ska kunna bibehållas för att trygga en långsiktig forskning och kunskapsuppbyggnad inom miljöområdet?
fr · GO11605 · 2001-01-31 00:00:00 — Fråga 2000/01:605 av () till utrikesminister om mänskliga rättigheter i Vi har i medier kunnat följa de kinesiska myndigheternas upprepade kränkningar av de mänskliga rättigheterna, genom förföljelsen av anhängare till meditationsrörelsen falungong. Vid en träff med representanter för den fick jag, tillsammans med ytterligare tre socialdemokrater, en utförlig rapport om deras syn på den nuvarande situationen i . Det var skrämmande exempel på kränkningar och undanröjande av enskilda personer som vi fick höra berättas. Enligt de senaste uppgifterna från rörelsen ska, då rörelsen förbjöds, 450 anhängare dömts till fängelse, 10000 sitter i arbetsläger, 50000 hålls i häkte och minst 125 har avlidit. Min fråga till utrikesministern är: Vilka initiativ kommer att, under det svenska ordförandeskapet, ta för att uppmärksamma och protestera mot kränkningarna av de mänskliga rättigheterna i ?
fr · GO11606 · 2001-01-31 00:00:00 — Fråga 2000/01:606 av () till näringsminister om postavregleringen Den svenska postmarknaden avreglerades 1993. Tyvärr har avregleringen inte följts av andra EU-länder utan står rätt så ensamt på området. är positivt till avregleringen då den skapar konkurrens på postmarknaden och därmed valfrihet för den enskilde. Det är dock viktigt att servicen i hela fungerar även på den avreglerade marknaden. Det råder däremot tvivel om regeringens syn på den avreglerade postmarknaden. uttalade näringsministern i Ekoredaktionens lördagsintervju att postavregleringen var misslyckad och inte har inneburit några fördelar för medborgarna. Men när näringsministern var i och utfrågades framställdes avregleringen i positiv dager. Det sades då att samhället tjänat på avregleringen genom minskade kostnader som kan användas till servicesatsningar. Med hänvisning till det ovan anförda skulle jag vilja ställa följande fråga till näringsministern: Vilka planer har ministern för att påskynda fortsatta avregleringar på postmarknaden och då speciellt inom EU?
fr · GO11607 · 2001-01-31 00:00:00 — Fråga 2000/01:607 av () till näringsminister om utbyggnaden av genom Vid invigningen av en nybyggd del av norr om från Torp till Hogdal utlovade näringsministern att det omgående skulle påbörjas ytterligare ett avsnitt på förbättring från Hogdal till Nolby. Det saknas 100 miljoner för att starta detta bygge, men ännu har ingen avisering av dessa medel kommit i till handa. Det mycket angelägna arbetet med fortsatta nybyggnation har inte kunnat påbörjats . En utbyggnad som skulle minska antalet olyckor i trafiken med färre döda och skadade som följd. Med hänvisning till det ovan anförda skulle jag vilja ställa följande fråga till näringsministern: När kommer regeringen att verkställa löftet om pengar till en fortsatt byggnation av genom ?
fr · GO11608 · 2001-01-31 00:00:00 — Fråga 2000/01:608 av () till näringsminister om ICA och konkurrensen ICA centralt planerar att genomföra ett nytt inköpssystem till butikerna i avsikt att minska på antalet mellanhänder och därmed hålla priserna nere. Ett lovvärt syfte men vid närmare granskning inser man att effekten kommer att bli att smågrossister och småproducenter slås ut. Närproducerad frukt, grönsaker, mejeriprodukter eller kött kommer inte att få någon plats hos den lokale ICA-handlaren. när diskussionen om matkvalitet, livsmedelssäkerhet och vådan av stordrift har fått ny näring bl.a. genom debatten om BSE känns en sådan utveckling helt felaktig. Det handlar om att ett framförhandlat sortiment från leverantörer med rikstäckande kapacitet ska finnas i varje . För t.ex. ost gäller det ca 40@50 produkter beroende på butikens storlek. Detta måste butiken innehålla vilket troligen leder till att det inte finns plats också för lokala produkter. Dessutom ska butiken betala in en viss procentandel (4@5%) av den totala inköpssumman till den centrala grossistorganisationen. Alltså även på den summa som omfattar inköp från en lokal distributör vilket i praktiken kommer att innebära en ytterligare prispress på denne. Konsekvensen kommer att bli att de lokala producenterna riskerar att slås ut med minskad konkurrens som följd vilket inte gynnar konsumenterna på . Det kan ifrågasättas om ett sådant system är förenligt med gällande konkurrenslagstiftning. På vilket sätt avser regeringen att tillse att små livsmedelsproducenter inte missgynnas när det gäller de stora kedjornas inköpspolicy?
fr · GO11609 · 2001-01-31 00:00:00 — Fråga 2000/01:609 av () till statsrådet om åldersgräns för adoptionsbidrag Med nuvarande regelverk så går gränsen för adoptionsbidrag m.m. . För en växande grupp människor innebär detta problem när de är på väg att adoptera barn som passerat den strama åldersgränsen. Inte minst i växer antalet barn på institution med oroande hastighet. Många svenskar kommer i kontakt med dessa barn och inte sällan leder detta till att de önskar adoptera. För många innebär dock åldersgränsen för adoptionsbidrag ett svårt hinder för en möjlig adoption. Bl.a. innebär denna att @ förutom att man inte får rätten till själva adoptionsbidraget på 40000kr @ så får man inte heller rätt till föräldrapenning, ersättning för vård av barn m.m. Alltfler som skulle vilja adoptera och även enskilda organisationer som exempelvis ifrågasätter nu den ogenerösa åldersgränsen och de problem de för med sig. Min fråga till statsrådet är: Vad ämnar socialförsäkringsministern ta för initiativ för att göra det möjligt för dessa människor att kunna adoptera barn även och inte låta ekonomin vara ett hinder i vägen?
fr · GO11610 · 2001-01-31 00:00:00 — Fråga 2000/01:610 av () till kulturminister om möjligheterna att använda Internet Enligt en sammanställning från SCB har Internetanvändandet i det svenska samhället ökat kraftigt i takt med att Internet fått allt större betydelse för både praktiskt vardagsarbete och demokratin. SCB:s uppgifter visar dock på mycket stora skillnader mellan olika grupper i samhället. Bland högre tjänstemän använder Internet, medan Internetanvändningen bland arbetare och egna företagare bara är . Det är internationellt höga siffror, men otillfredsställande skillnader i ett samhälle, som bygger på rättvisa möjligheter för medborgarna. Staten har genom skatteavdrag och andra insatser bidragit till att många har råd med hårdvaran. Till det bidrar också en växande begagnatmarknad. spelar sannolikt kunskapen om Internet och samhället större roll för möjligheterna att "surfa" på nätet. De kunskaperna får de flesta högre tjänstemän gratis på jobbet och ungdomarna i kamratkretsen, medan arbetare och äldre ofta har svårare att få tag på information eller har mindre självförtroende inför den nya tekniken. Jag vill därför fråga kulturministern om hon avser att tillsammans med bildningsförbund, fackliga organisationer, företagarorganisationer och pensionärsorganisationer hitta former för att öka allas möjlighet att använda de möjligheter Internet ger.
fr · GO11611 · 2001-01-31 00:00:00 — Fråga 2000/01:611 av () till försvarsminister om rekryteringen av hemvärnsmän har lagt fast hur många hemvärnsmän som ska finnas i vår nya försvarsorganisation. Det har kommit rapporter om problem med rekryteringen av hemvärnsmän. Den omfattande bantning av försvaret @ som regeringen genomfört med hjälp av @ har också inneburit att det finns tecken på att försvarsviljan gått ned och som en följd av detta har hemvärnsmän tröttnat. I mitt hemlän finns nu ett oroande tecken genom att samtliga hemvärnsmän i @ en f.d. egen kommun i norra länsdelen @ hoppar av. Vid ett möte har 46 av mötets 47 deltagare röstat för nedläggning. Detta är ett oroande tecken. En bidragande orsak sägs vara nedläggningen av Dalregementet @ en reaktion som i alla fall jag varnade för då vi nu har en "försvarslucka" sträckan Enköping@Östersund. Vad avser statsrådet vidta för åtgärder för att trygga rekryteringen av hemvärnsmän?
fr · GO11612 · 2001-01-31 00:00:00 — Fråga 2000/01:612 av () till jordbruksminister om smittade rävar I , närmare bestämt , har man hos en död räv funnit den för människan farliga dvärgbandsmasken. Åkomman är inte direkt farlig för räven, men i marker där smittade rävar lever, kan smittan spridas till skogsbär och svamp. När sedan människan konsumerar svampen eller bären, kan smittan spridas till människan, vilket är allvarligt eftersom sjukdomen är dödlig för människan. Då nu smittan konstaterats så nära som i så finns risken att denna även kan spridas till . Jag vill med anledning av detta fråga vilka åtgärder jordbruksministern avser att vidtaga för att söka klarlägga om smittan kommit till vårt land, och om så är fallet hur man ska motverka ytterligare spridning som också kan drabba människor.
fr · GO11637 · 2001-01-31 00:00:00 — Fråga 2000/01:637 av () till finansminister om beskattning av dieselbilar meddelade finansministern att han ska se över reglerna för ombyggnad av dieselbilar till lätta lastbilar. Orsaken till att bilarna byggs om är att beskattningen är lägre för lastbilarna. I stället för att göra alla dieselfordon högbeskattade, borde finansministern utlysa en generell dieselskattesänkning. Stöd för en sådan kan hämtas i de undersökningar av dieselmotorer gjorda av Rototest, som visar att utsläppen av små partiklar är ungefär lika omfattande vare sig det rör sig om en bensin- eller dieselmotor. Att utsläppens totala vikt är högre från dieselmotorer beror främst på de större partiklarna, som är mindre hälsovådliga. De små partiklarna, vilka är mindre än en tiotusendels millimeter, tränger längst ned i lungorna och går rakt igenom kroppens vävnader. Småningom kan cancer eller hjärt- och kärlsjukdomar uppstå. En god miljö- och hälsopolitik måste utgå från vetenskapliga fakta. Följaktligen är det oförsvarligt att av miljöskäl beskatta dieselbilar upp till fem gånger hårdare än bensinbilar. Vilka åtgärder avser finansministern att vidta för att skatten på dieselbilar ska bli lägre?
frs · GO12398 · 2001-01-17 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:398 om uppföljning av miljömål har frågat miljöministern vad han tänker göra för att kommunerna genomför energiförsörjningsplaner. Eftersom energifrågor är mitt ansvarsområde har frågan överlämnats till mig. Enligt lagen (1977:439) om energiplanering ska det hos varje kommun finnas en aktuell plan för tillförsel, distribution och användning. Lagen syftar till att underlätta för statsmakterna att följa utvecklingen av energisystemet. Detta görs bl.a. genom uppföljning och analys av energisystemets och energimarknadens utveckling. har i uppdrag att följa utvecklingen på fjärrvärmemarknaden och att göra en samlad bedömning av den faktiska utvecklingen inom områdena effektiv energianvändning och förnybara energikällor avseende kostnad, miljöpåverkan och efterfrågan. För kommunernas energiarbete finns dessutom stöd till energirådgivning i det energipolitiska program som beslutade om 1997.
frs · GO12405 · 2001-01-09 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:405 om resursbrist har frågat mig hur jag kommer att arbeta för att de elever som står i kö ska beredas plats på . Som svar på fråga vill jag hänvisa till årets regleringsbrev till i skolan, , där medel finns avsatta för kostnader som ej kunnat förutses för beslutet om budgetunderlaget för . har även ansvaret att fördela dessa medel. I samma regleringsbrev ges i uppdrag att tillsammans med resurscenter och Utredningen för statens stöd i specialpedagogiska frågor (dir. 2000:9) identifiera vilka åtgärder som bedöms nödvändiga för att åstadkomma bättre planeringsförutsättningar för samt uppföljning och kontroll av budget. Efter denna uppföljning kommer frågan om en eventuell omfördelning av SIH:s anslag att prövas. Uppföljningen kan även innebära att förändringar i rutinerna vid resurscenter är nödvändiga att genomföra. Jag anser det vara nödvändigt att en sådan uppföljning görs inför ombildandet av till det nya specialpedagogiska institutet . Myndigheten kommer att ha till uppgift att svara för den statliga stödverksamheten i specialpedagogiska frågor och omfatta både nationell och regional stödverksamhet. Bl.a. kommer resurscenter att inordnas i den nya myndigheten. Vid inrättandet av specialpedagogiska institutet kommer också fördelningen av medel att prövas. Jag vill vidare anföra att utöver diskussionen om resurser har jag fullt förtroende för de bedömningar av behovet av visstidsplaceringar som resurscentret kommer att göra i samråd med kommuner och föräldrar.
frs · GO12407 · 2001-01-09 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:407 om tillsynsansvar för förskolan har frågat mig om jag är beredd att se över lagen så att är den enda myndighet som ansvarar för tillsyn oavsett i vilken regi förskolan bedrivs. Regelsystemet vad gäller fristående skolor och enskilda förskolor och fritidshem skiljer sig väsentligt från varandra när det gäller såväl villkoren för att få driva verksamhet som rätten till offentliga bidrag. För fristående skolor gäller att det är som utfärdar tillstånd och utövar tillsyn över verksamheten. I 4 § tredje punkten förordningen (1991:1121) med instruktion för regleras tillsynen av fristående skolor. prövar även frågan om godkännande av fristående skolor som också vill bedriva utbildning som motsvarar förskoleklassen. Dessa skolor står under tillsyn av även när det gäller förskoleklassen. I 2 a kap. 13@20 §§ skollagen (1985:1100) regleras att en enskild anordnare som yrkesmässigt vill driva en förskola eller ett fritidshem ska ha tillstånd till detta av den kommun där verksamheten ska bedrivas. Tillstånd får beviljas endast om verksamheten uppfyller kraven på god kvalitet och säkerhet. Även för andra än fristående skolor som önskar anordna förskoleklass gäller att frågan ska prövas av kommunen och tillsynen utövas av denna, vilket regleras i skollagens 2 b kap. 6 §. Av lagstiftningen framgår med all önskvärd tydlighet hur tillsynen fördelar sig mellan kommunerna och i fråga om kommunala, enskilda och fristående verksamheter inom utbildningssystemet. har tillsynsansvaret för den kommunala förskoleverksamheten och skolbarnsomsorgen samt för fristående skolor och därtill hörande förskoleklasser. Kommunen utfärdar tillstånd och har ett eget tillsynsansvar för enskilda förskolor, fritidshem och förskoleklasser. Det borde därför inte finnas någon risk för att enskild verksamhet faller mellan olika stolar. Att en kommun inte tycks ha känt till regelverket om sitt eget tillsynsansvar är givetvis inte bra, men kan knappast innebära att en förändring av lagstiftningen måste göras. Jag är således inte beredd att föreslå några ändringar vad gäller kommunens ansvar för tillsynen av enskild förskoleverksamhet och skolbarnsomsorg. Däremot har jag för avsikt att se över instruktion avseende myndighetens tillsynsverksamhet över kommunerna. Detta ligger i linje med den aktivare roll för som aviserats i budgetpropositionen (prop. 2000/01:1).
frs · GO12447 · 2001-01-17 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:447 om barnvänligare arbetsliv har, mot bakgrund av bl.a. den låga svenska nativiteten, frågat näringsministern om han är beredd att ta initiativ till att politiker, arbetsgivare och fackföreningsrörelse tillsammans arbetar fram former för ett mer barnvänligt arbetsliv. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska besvara frågan. Jag vill först understryka att det är viktigt att vi har ett sådant arbetsliv som medger att både män och kvinnor kan utvecklas i sina yrkesroller och fungera i föräldrarollen. Det moderna arbetslivet har alltmer kommit att präglas av ökad ohälsa på grund av negativ stress. Denna stress leder också till att arbetande föräldrar har mindre tid att ta hand om sina barn. Det var bl.a. mot denna bakgrund jag tillsatte en arbetsgrupp inom för att kartlägga ohälsan i arbetslivet, orsakerna till denna, samt att ta fram ett handlingsprogram med åtgärder på arbetsmiljöområdet. Arbetsgruppen presenterade en , Ett föränderligt arbetsliv @ på gott och ont. Slutrapport förväntas presenteras . Det är också mot bakgrund av den tilltagande stressen i arbetslivet som regeringen fört förhandlingar med och för att söka finna en väg att genomföra en arbetstidsförkortning. Regeringen tillsätter nu en bred, parlamentarisk utredning. Arbetsmarknadens parter inbjuds också att ingå i utredningen. Kommittén ska lämna förslag till en ny arbetstidsreglering som ger den enskilda arbetstagaren ett större inflytande över arbetstidens förläggning och ger möjlighet till en god flexibilitet i produktionen. Kommittén ska även se över genomförandet av EG:s arbetstidsdirektiv. Dessutom ska kommittén pröva olika vägar till förkortning av arbetstiden och ge förslag på hur dessa skulle kunna genomföras. Kommittén ska också lämna förslag till en ändring av semesterlagen som ger arbetstagaren rätt att ta ut den femte semesterveckan och sparad semester som del av dag. Semesterlagen ska också ses över i förenklingssyfte. Målet är framför allt att göra lagen lättare att tillämpa för små företag. Vissa åtgärder syftande till att förbättra situationen för arbetande småbarnsföräldrar har också redan vidtagits. Regeringen lade en proposition (prop. 2000/01:44) angående bl.a. vissa förändringar i föräldraledighetslagen (1995:584). Dessa ändringar syftar till att förbättra möjligheten för arbetande småbarnsföräldrar att kunna ta ut delledighet så att det passar dem. Föräldrarna ska kunna förlägga delledigheten antingen till vissa eller sprida ut den över veckan. Naturligtvis måste här hänsyn tas också till arbetsgivarens intresse. Enligt regeringens förslag ska ledigheten, om arbetsgivare och arbetstagare inte kan komma överens, förläggas som arbetstagaren vill endast om detta inte medför påtaglig störning för verksamheten. Det pågår således redan ett arbete som syftar till att förbättra arbetslivssituationen för bl.a. arbetande föräldrar. Jag vill dock inte föregripa vare sig arbetsgruppens arbete eller de förhandlingar som förs mellan regeringen, och , utan avvaktar resultatet för att först därefter återkomma med fler konkreta förslag till .