ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · GO11716 · 2001-02-15 00:00:00 — Fråga 2000/01:716 av () till socialminister om gränsdragningen mellan god man/förvaltare och personligt ombud Att vara god man/förvaltare är ett mycket viktigt uppdrag för att hjälpa människor som av olika skäl inte kan sköta sina angelägenheter och tillvarata sina intressen. Det kan t.ex. vara personer som är senildementa, psykiskt sjuka eller utvecklingsstörda. För att hjälpa personer med psykiska funktionshinder har vi i beslutat om att avsätta medel. Närmare bestämt för och för för att kommunerna ska kunna bistå målgruppen med stöd och hjälp via personliga ombud. Ett problem som har uppstått på vissa håll är gränsdragningen mellan god man/förvaltare och personligt ombud. Det personliga ombudet ska samordna de insatser som behövs för personer som har en allvarlig eller långvarig psykisk störning. Samordningen ska baseras på den expertkunskap som ombudet har. Medan en god man t.ex. kan företräda underåriga då förmyndaren på grund av sjukdom inte kan göra det. En god man utses av överförmyndaren som i sin tur står under tillsyn av . Jag har fått signaler om att man i kommunerna fastnar i gränsdragningsdiskussioner mellan de olika uppdragen. Min fråga är: Kommer socialministern att verka för att information om de olika uppdragens innebörd går ut till kommunerna?
fr · GO11717 · 2001-02-15 00:00:00 — Fråga 2000/01:717 av () till socialminister om ekonomin för personer med funktionshinder har på regeringens uppdrag analyserat de samlade effekterna när det gäller utvecklingen av egenavgifter inom den kommunala omsorgen om personer med funktionshinder samt avgifterna för läkemedel, hälso- och sjukvård, tandvård och hjälpmedel. Analysen visar bl.a. att personer med funktionshinder har lägre inkomster än övriga befolkningen. De har större behov av hälso- och sjukvård, tandvård, läkemedel och omsorg och därmed högre kostnader. Ersättningar som utgår på grund av funktionshindret täcker oftast inte merkostnaderna. Funktionshindrade har i större utsträckning dragit ned på eller avstått från hälso- och sjukvård, tandvård och läkemedel, vilket i hög grad gäller för familjer som har barn med funktionshinder. Lägre inkomster och högre kostnader för personer med funktionshinder. Så kan genomgång sammanfattas och bekräftar den bild jag har och som många funktionshindrade och deras organisationer framfört. Åtgärder är självfallet nödvändiga för att uppnå de handikappolitiska målen om full delaktighet och jämlikhet i levnadsvillkor. Mot denna bakgrund vill jag fråga socialministern: Vilka åtgärder avser regeringen vidta för att förbättra den samlade ekonomin för personer med funktionshinder?
fr · GO11718 · 2001-02-15 00:00:00 — Fråga 2000/01:718 av () till statsrådet om kapitalförsörjning för glesbygdsföretagare Kapitalförsörjning för småföretag är mycket viktigt för deras överlevnad och utveckling. Då företagare i glesbygd inte har lika högt fastighetsvärde och sämre andrahandsmarknad än storstaden har de svårt att uppfylla de krav banker ställer på säkerhet. Bankerna har också förlorat sin lokala förankring då kontor läggs ned och ansökningar inte behandlas på orten utan man måste vända sig till storbanken där ingen känner till företaget . Min fråga till ministern är vad hon ämnar göra för att förbättra kapitalförsörjningen för småföretagare i glesbygd.
fr · GO11719 · 2001-02-15 00:00:00 — Fråga 2000/01:719 av () till näringsminister om För sedan inträffade under samma helg två dödsolyckor, som krävde sammanlagt tre liv, på i . När sådant inträffar går tankarna ofelbart till den s.k. nollvisionen. Den innebär ju att inga dödsolyckor ska behöva inträffa i trafiken. Vägen dit är emellertid inte gratis. från och upp till E18 har en undermålig standard och är oerhört olycksdrabbad. Den mest effektiva åtgärden för att minska antalet olyckor efter denna väg är att förbättra dess standard och på vissa sträckor bygga ut den till motorväg. Behoven är akuta, vilket olycksstatistiken kan bekräfta. Vad avser ministern vidta för åtgärder för att minska riskerna för ytterligare dödsolyckor på ?
fr · GO11720 · 2001-02-15 00:00:00 — Fråga 2000/01:720 av () till försvarsminister om tillgång till reservaggregat Under den senare tidens långvariga elavbrott med anledning av naturligt förekommande snöoväder, och den livliga diskussion om elsäkerhet och driftsäkerhet som följt, har flera andra frågor rests. En sådan fråga är hur många reservaggregat som finns och hur kraven ställs för de särskilda kopplingar som krävs för att ansluta reservaggregat. Det gäller verksamheten och tryggande av driftsäkerhet hos enskilda företag, ålderdomshem, skolor o.d. Min fråga till försvarsministern såsom ansvarig för civil beredskap blir därför följande: Är försvarsministern beredd att ställa högre krav på installation av aggregatingång och tillgång till reservaggregat som möjliggör reservdrift vid långvariga elavbrott?
fr · GO11721 · 2001-02-15 00:00:00 — Fråga 2000/01:721 av () till försvarsminister om kvinnorna i försvaret Försvarsmakten har uttalat att det behövs fler kvinnor i försvaret och i kampanjer uppmuntras kvinnor att göra militärtjänst och militär karriär. Försvarsministern har också uttalat sig för att, på andra sätt än kvinnlig värnplikt, locka in så många kvinnor som möjligt till försvaret. Vid en frågestund i väckte jag frågan om kvinnorna och de fysiska kraven. Försvarsministern höll med om skillnaderna i mäns och kvinnors fysiska förutsättningar och antydde då att en lösning skulle kunna vara att det svenska försvaret förses med lättare utrustning och materiel. Med kännedom om försvarets ekonomiska läge syns emellertid detta vara en mycket långsiktig förbättring. Enligt färska uppgifter från tas kvinnor in till militärtjänst trots att de vid mönstringen ofta saknar både fysisk styrka och tillräcklig kroppslängd. av kvinnorna uppfyller inte kraven. Av detta kan dras slutsatsen att antingen måste de fysiska kraven sänkas eller också måste målet att få fler kvinnor i försvaret omprövas. Min fråga till statsrådet är: Vad avser ministern göra för att målet om fler kvinnor i försvaret ska uppfyllas?
fr · GO11722 · 2001-02-15 00:00:00 — Fråga 2000/01:722 av () till finansminister om konsekvenser av det ökade antalet rån sker en markant ökning av antalet butiksrån. För att förebygga rånen investerar alltfler butiksägare i larm, låsta montrar, pansarglas och galler. Försäkringspremierna höjs i takt med att rånen ökar och försäkringsbolag tvekar nu inför att teckna avtal för vissa branscher. Det är angeläget att polisen ges ökade resurser för brottsbekämpning och förebyggande arbete så att antalet rån kan minska. är det viktigt att se till dem som drabbas av rån. Den handlare som drabbats av rån och blivit bestulen på kontanter behöver inte längre betala inkomstskatt för rånat belopp, men fortfarande ska momsen betalas in till staten. Momsbeloppet anses från statens sida kunna täckas av försäkringsersättningen. Med tanke på den ökade omfattningen av rån och de allt högre försäkringspremierna och tilltagande svårigheter att över huvud taget teckna försäkring vill jag ställa följande fråga: Vad avser finansministern att göra för att underlätta för de handlare som blivit offer för rån?
fr · GO11723 · 2001-02-15 00:00:00 — Fråga 2000/01:723 av () till miljöminister om uppvärmningen av bostäder Uppvärmningen av bostäder har för många blivit alltmer kostnadskrävande. Bakgrunden är starkt stigande priser inte minst på eldningsolja. Eluppvärmning är i längden inget alternativ mot bakgrund av de politiska beslut som fattas. I detta läge kommer rapporter om att villaägare ser sig om efter billigare sätt att värma husen. Det är tydligt att statsmakternas plädering och vilja för övergång till biobränslen väcker intresse för bl.a. träpellets, som uppskattningsvis sänker värmekostnaden med hälften. Fler och fler företag, inte minst inom skogs och glesbygder, producerar nu pellets och har etablerat sig på marknaden. Tillgången på råvara för pellets är närmast obegränsad. Trenden mot minskad användning av olja och mer av biobränslen, hämmas tyvärr av oklarhet om beskattning. Allmänheten förväntar sig nog, efter de positiva förtecken som omger biobränslen, att staten på alla sätt ska underlätta för t.ex. träpellets att bli ett realistiskt alternativ till olja, värmepumpar och el. finns statliga energibidrag för solvärme, men inte för biobränsle. Vad värre är finns uttalanden om att träpellets ska beskattas, vilket måste ligga på tvärs med en energipolitik som söker sig bort från olje- och elberoendet. Med hänvisning till det anförda vill jag ställa följande fråga till miljöministern: Är statsrådet beredd att lämna förslag så att biobränslen för uppvärmning får en skattepolitisk profil som verksamt minskar olje- och elberoendet?
fr · GO11724 · 2001-02-15 00:00:00 — Fråga 2000/01:724 av () till miljöminister om lokalisering av kärnavfall har föreslagit att platsundersökningar genomförs i , och . Regeringen ska efter ett remissförfarande yttra sig över SKB:s förslag till fortsatt arbete i lokaliseringsprocessen som ska utröna en lämplig plats för djupförvaret av det använda högaktiva kärnbränslet. Förstudier genomfördes först i den norra delen av landet, dvs. och kommuner i . Resultaten av båda folkomröstningarna var ett rungande nej till fortsatt verksamhet av SKB. och kommunledningar har trots folkomröstningsresultaten uttalat viljan att ånyo söka samarbete med Svensk Kärnbränslehantering för att om möjligt åter komma in i sökprocessen efter plats för djupförvaring av det högaktiva kärnavfallet. Landshövdingen har satt till en arbetsgrupp med uppgift att arbeta med frågan om kärnavfallshantering i . Kan regeringen under några förhållanden tänka sig att styra lokaliseringen av kärnavfallshanteringen till orter där befolkningen redan i en folkomröstning sagt nej till projektet?
fr · GO11725 · 2001-02-15 00:00:00 — Fråga 2000/01:725 av () till statsminister om EU:s utveckling ordförande ställde vid tisdagens sammanträde i frågan: "Är alla på det klara med att vi vill bygga något som har strävan att bli en världsmakt? Med andra ord, inte bara ett handelsblock utan en politisk enhet." har alltsedan folkomröstningen om medlemskap i visat hur utvecklingen inom EU steg för steg går mot ett . Socialdemokraterna har däremot ofta försökt att nedtona sådana fakta. Prodis uttalande ställer frågan på sin spets. Som ordförande i bör statsministern besvara . Jag vill därför fråga statsministern: Hur avser statsministern svara på fråga?
fr · GO11726 · 2001-02-15 00:00:00 — Fråga 2000/01:726 av () till justitieminister om poliser som arrestantvakter Polisen har en mycket ansträngd ekonomi. En uppgift som belastar polisens budget är bevakning av personer som anhållits och är inlåsta i väntan på eventuell häktning. Det är dock oklart vem som har ansvaret för denna bevakningsverksamhet och ser till att det finns personal för uppgiften. Polisen tar ofta på sig ansvaret och det belastar den ansträngda ekonomin. På flera ställen har man hyrt in bevakningsföretag för att inte använda polispersonal. är ett exempel, där man nu säger upp avtalet med bevakningsföretaget, eftersom det kostat ca . Det innebär att polispersonal nu måste sättas in som vakter vilket är ett orationellt utnyttjande av personalen. Vad ämnar statsrådet göra för att klarlägga vem som har ansvar för att det finns arrestantvakter och vem som har ekonomiskt ansvar för verksamheten?
fr · GO11727 · 2001-02-15 00:00:00 — Fråga 2000/01:727 av () till justitieminister om polistransporter får polisen ofta transportera häktade till olika förrättningar vilket tar mycket tid. Det finns en transportcentral med häktespersonal som står för en del av transporterna. De finansieras genom häktesverksamheten och kriminalvården. När polisen sköter transporterna hamnar kostnaderna i polisens budget. Polisen ges även skyldighet (när läkare så beslutat) att utföra s.k. handräckningstransporter av psykiskt sjuka som är på "rymmen". Dessa transporter belastar polisens ekonomi hårt och innebär att polispersonal inte arbetar operativt. Vi vet att många medborgare är oroade och det finns stark kritik på många håll att polisen inte klarar av sina uppgifter, beroende på bristande ekonomiska resurser. Det är ur detta perspektiv inte rimligt att transportkostnaderna belastar polisens budget. Kostnaden bör tas ur den verksamhet som har ansvaret. Vad avser statsrådet att göra för att de transporter som måste genomföras av polis inte finansieras genom polisens knappa budget?
fr · GO11728 · 2001-02-15 00:00:00 — Fråga 2000/01:728 av () till statsrådet om arbetsmiljön i skolan Skolan är största arbetsplats. Här finns 1,9 miljoner elever, lärare och övrig personal. Enligt rapporten, Verktyg för skolans arbetsmiljö @ en uppföljningsstudie av arbetsmiljö och välbefinnande bland personal har varannan lärare ont i axlar och rygg, lider av huvudvärk eller har magproblem och lika många känner sig psykiskt trötta redan innan skoldagen har börjat. I undersökningen har 400 anställda vid 14 olika skolor tillfrågats vid två olika tillfällen om sina kunskaper i arbetsmiljö och hur de ser på sin egen miljö. Dessa alarmerande siffror visar att arbetsmiljöarbetet i skolorna är lågprioriterat. Enligt doktoranden och psykologen vid vet inte mer än hälften av personalen vem som är ansvarig för arbetsmiljön. Sambandet mellan arbete och ohälsa måste tas på allvar. Enligt rapporten har skolans nya arbetssätt ökat kraven på lärarna och övrig personal. Undervisningen ska utgå från varje elevs behov och då krävs det att lärarna mer än tidigare engagerar sig i varje individ. Lärarlaget kan vara ett stöd men även det ställer ökade krav på ansvarstagande både mot eleverna och kollegerna. Dessutom har det tillkommit nya krav och nya arbetsuppgifter som att utvärdera elevernas arbete och det egna arbetet. "När man inte känner att man når upp till de krav som ställs mår man helt enkelt inte bra." säger och fortsätter "Skolan är på många sätt en ohälsosam miljö". Vilka åtgärder avser skolministern vidta för att arbetsmiljön på skolan ska förbättras?
fr · GO11729 · 2001-02-13 00:00:00 — Fråga 2000/01:729 av () till näringsminister om sanktioner vid underlåtenhet att upprätta energiplan Mot bakgrund av lagen (1977:439) om energiplanering undrar jag om regeringen kommer att använda sig av några sanktionsmöjligheter mot de eller den kommun som underlåter att upprätta en sådan energiplan och i så fall vilka sanktioner man kommer att överväga.
fr · GO11730 · 2001-02-16 00:00:00 — Fråga 2000/01:730 av () till statsrådet om pensionärerna och fastighetsskatten Den stora bristen på bostäder i tillväxtområden och andra attraktiva områden har lett till att också villapriserna stigit kraftigt. Det blir allt svårare för pensionärer att bo kvar i dessa områden. Denna förändring har inte beaktats i några pensionsöverenskommelser. Att införa en regel som begränsar fastighetsskatten till av hushållsinkomsten är helt otillräckligt. En eventuell begränsningsregel måste omfatta hela boendeskatten, dvs. både fastighetsskatt och förmögenhetsskatt på boendet. Den måste också ta hänsyn till försörjningsansvar. Att låta marknadsvärdet utan begränsningstak ligga till grund för boendeskatten förvandlar den enskildes hem till ett marknadsobjekt. Pensionärer som pysslat med sitt hem och här känner sin sociala trygghet, blir plötsligt tvungna att lämna sin miljö på grund av en orättfärdig beskattning som de aldrig kunnat kalkylera med. Med hänvisning till det anförda vill jag ställa följande fråga till statsrådet : Vilka åtgärder avser statsrådet vidta för att förhindra att den upphävda frysningen av fastighetsskatten tvingar pensionärer att flytta från hus och hem?
fr · GO11731 · 2001-02-16 00:00:00 — Fråga 2000/01:731 av () till statsrådet om föräldraförsäkringen för studenter De som studerar har ett mycket sämre skydd i trygghetssystemen än andra. Föräldraförsäkringen är inget undantag. Att bli förälder är för många en fantastisk upplevelse. En ny individ kommer in i familjen, med krav på omsorg och kärlek av båda föräldrarna. För att båda föräldrarna ska ha möjlighet att finnas med den så har det infört tio stycken pappadagar som kan tas ut i samband med födsel eller adoption. Pappan kan använda dagarna för att vara med vid förlossningen, delta i vården av det nya barnet, vårda äldre barn i familjen under mammans BB-vistelse eller hjälpa mamman när hon kommer hem. Kravet är dock att man bara får ersättning för pappadagar då man förlorar arbetsinkomst. Detta gör att om man studerar har man inte rätt att ta ut pappadagarna. Heltidsstudier är lika krävande som ett heltidsjobb och oftast tar det eller mer. Alla barn har rätt till båda sina föräldrar oavsett föräldrarnas sysselsättning. Pappan är barnets förälder i lika hög grad som mamman och ska då också ha möjlighet att ta det ansvaret. Med anledning av ovanstående vill jag fråga ministern: Vad avser ministern göra för att ge även de fäder som studerar möjlighet att ta ut ledighet i samband med födsel eller adoption?
fr · GO11732 · 2001-02-15 00:00:00 — Fråga 2000/01:732 av () till justitieminister om människosmuggling Människosmuggling är ett problem som växer. Människor smugglas till av olika skäl. Dels kan det vara människor som flyr undan krig och förtryck, dels människor som smugglas hit för att utnyttjas i prostitution etc. Många asylsökande kommer hit med hjälp av flyktingsmugglare. En populär övergång för smugglarna är . Smugglarna själva följer inte med över sundet utan lämnar över tågbiljetter och låter sedan de asylsökande ta sig över till på egen hand. registrerades 87 ärenden rörande misstänkta människosmugglare. 1999 var motsvarande siffra 93 och året innan, dvs. 1998, var antalet 160. Vad den minskningen beror på vet rikskriminalens underrättelsetjänst inte säkert. En anledning tros vara att människosmugglarna, som ofta är tungt kriminella personer, utövar hot om repressalier mot de asylsökande ifall de gör en anmälan. En annan orsak kan vara att människosmugglarna inte upptäcks i samma utsträckning som . Den bakomliggande orsaken till detta skulle kunna vara den täta tågtrafiken över . Bron är alltid öppen, till skillnad från färjelinjerna. träder i kraft . Det innebär att gränskontrollen mellan och försvinner helt. Vilka åtgärder avser ministern vidta för att förhindra att människor smugglas till via ?
fr · GO11733 · 2001-02-16 00:00:00 — Fråga 2000/01:733 av () till justitieminister om polisen i Polisen är en aktuell fråga som uppmärksammats i flera olika landsdelar. I har polisstyrelsen valt att försöka hålla budget genom att prioritera polisområdena och . Detta har fått negativa konsekvenser för polisområde . Polisområde är en yta så stor som . , nätter och sköts bevakningen av två polispatruller med två poliser i varje patrull. Utryckningstiderna kan bli timslånga. Detta medför en otrygghet för glesbygden, både för boende och företag. Att polisen lyser med sin frånvaro , kvällar och nätter kan ytterligare späda på avflyttningen från området. Vilka åtgärder avser ministern vidta för att säkerställa att polisverksamhet i glesbygden inte ska nedprioriteras?
fr · GO11734 · 2001-02-16 00:00:00 — Fråga 2000/01:734 av () till justitieminister om tillsynsärenden "En utredare tillkallas med uppdrag att utreda hur den statliga tillsynen kan göras till ett tydligare och effektivare förvaltningspolitiskt instrument som bättre bidrar till kontrollen och genomförandet av demokratiskt fattade beslut." Meningen ovan är citerad från direktiven till en utredning som ska belysa den statliga kontrollen på många områden samt på olika nivåer i samhället. Mycket verksamhet följs upp och kontrolleras både på nationell, regional och nivå . Min åsikt är att kontrollen av så många som möjligt av de olika verksamheter som kontrolleras av kommunerna ska fortsätta att utvecklas så att effektivitet och kvalitet kan bibehållas. Att delegera kontroll och uppföljning till det lokala planet (kommuner) har i väldigt många fall gett verkligt positiva resultat. Det har blivit problem när kommuner varit för små och känt behov att samarbeta över kommungränser, vid kontroll av t.ex. djurhållning och livsmedelskontroll. Det vore bra om utredningen fick i uppdrag att även se över de regler som finns för att bilda kontrollverksamhet. Avser ministern att ge utredningen i uppdrag att även se över dessa frågor?
fr · GO11735 · 2001-02-16 00:00:00 — Fråga 2000/01:735 av () till justitieminister om massuppsägning av poliser i Den ekonomiska krisen inom polisen har fått mycket allvarliga konsekvenser och situationen ser bara ut att förvärras. fattade polisstyrelsen i beslut om att stänga tio närpolisstationer på grund av resursbrist. räknar polisen i med att behöva i extra resurser för att kunna upprätthålla dagens personalstyrka. Det kan annars bli nödvändigt att säga upp närmare 900 poliser och civilanställda för att verksamheten ska nå ekonomisk balans till 2003. Detta sker trots att antalet poliser enligt regeringens budgetproposition ska öka, inte minska. Regeringen påstår att den genomför den största polissatsningen någonsin, genom ökade anslag med . Däremot säger regeringen ingenting om att förmodligen en tredjedel av anslagsökningen kommer att användas till de extra bevakningsuppdrag polisen måste utföra i samband med EU-ordförandeskapet. Regeringens satsning löser därför inte den svåra ekonomiska situation polisen brottas med. Med anledning av ovanstående blir min fråga till justitieministern: Vilka åtgärder ämnar ministern vidta för att avvärja det hot om massuppsägning av poliser som föreligger i ?
fr · GO11736 · 2001-02-16 00:00:00 — Fråga 2000/01:736 av () till miljöminister om ålens sjukdomar Det finns en bred politisk enighet om att skapa en hållbar utveckling i landets skärgårdar. För detta krävs att fastboende kan försörja sig, vilket bl.a. beror på möjligheterna till fiske. Ålfisket är det viktigaste skärgårdsfisket. På sina håll var åldöden omfattande och många sjuka ålar noterades. Ålfisket blev på många håll katastrofalt dåligt och priserna sjönk med ungefär en tredjedel mot föregående år. Olika skärgårdsorganisationer har krävt forskning och åtgärder inom miljöområdet för att återfå en livskraftig ålpopulation, som kan bidra till ekologisk mångfald och skärgårdsbornas försörjning. Miljöministern har 1999 mottagit ett upprop från i Gryts skärgård i , liksom frågor från och i . Efter en del diskussioner om forskning fanns i gång eller inte, tillsattes en undersökningsgrupp inom . har intet hörts, det har varit tyst som i djupgraven. Min fråga till miljöministern är: Vilka åtgärder avser miljöministern vidta för att belysa och åtgärda orsakerna till ålens sjukdomar?
fr · GO11737 · 2001-02-16 00:00:00 — Fråga 2000/01:737 av () till utrikesminister om homosexuella i Utrikesministern har i ett frågesvar i utlovat att frågan om homosexuellas situation i ska tas upp i de bilaterala kontakterna med . har utrikesminister varit på besök i . Mot denna bakgrund vill jag fråga utrikesministern hur fortsättningsvis avser ta upp frågan om de homosexuellas situation i .
fr · GO11738 · 2001-02-16 00:00:00 — Fråga 2000/01:738 av () till socialminister om svartkrogar Socialminister har uttalat att restauranger ej ska få sälja alkohol längre än . I har tidigare "svartklubbar" med illegal alkohol haft en marknad, men det har de inte längre sedan restaurangerna har möjlighet att erhålla tillstånd för alkoholförsäljning och öppettider . Med indragna öppettider för den legala restaurangverksamheten driver socialministern fram illegala marknadsplatser för narkotikahandel, smuggelsprit och hembränt samt annan kriminell verksamhet som följer i dess kölvatten. I har brottsligheten sjunkit genom de längre öppettiderna för krogarna. En mer framkomlig väg för att komma till rätta med de krogar som missköter sina serveringstillstånd är att dra in tillstånden för dessa. Genom att dra alla restauranger över en kam minskar möjligheterna att på laglig väg styra vilka krogar som får servera alkohol. Med anledning av ovanstående vill jag ställa följande fråga till socialministern: Vilka åtgärder avser socialministern att vidta så att inte "svartkrogarna" åter ska bli ett problem för de boende i ?