ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
frs · GO12513 · 2001-01-17 00:00:00 — Svar på frågorna 2000/01:513 om medlemsländernas beslutsrätt kontra den europeiska sociala modellen och 514 om den sociala agendan och offentliga försäkringssystem har frågat om regeringen, med anledning av den sociala agendan och begreppet "den europeiska sociala modellen" kommer att ändra det svenska offentliga försäkringssystemet. Jag kommer att besvara båda frågorna i ett sammanhang. Det enkla svaret på frågorna är nej, men jag vill ändå ge en närmare redovisning av svaret på frågorna. I ett meddelande från kommissionen om en samordnad strategi för att modernisera social trygghet föreslås en dagordning för att fördjupat samarbete på fyra övergripande områden, nämligen att göra det lönsamt att arbeta och att arbete ska ge en säker inkomst, att göra pensionerna säkra och pensionssystemen hållbara, att främja social integration, och att garantera en hållbar hälso- och sjukvård av hög kvalitet. Rådet fattade beslut om ett fördjupat samarbete på dessa fyra områden och inrättade en särskild kommitté som har till uppgift att öka samarbetet i medlemsstaterna på de här fyra områdena. En femårig handlingsplan, en social dagordning, för att kunna genomföra de sociala mål som satts av det i har därefter tagits fram och fastställts under det franska ordförandeskapet. De sociala frågorna är en nationell angelägenhet och avsikten med det utökade samarbetet är inte att skapa gemensamma socialförsäkringssystem utan i stället att ge medlemsländerna en bättre grund för det egna reformarbetet genom erfarenhetsutbyte och fördjupad kunskap om varandras reformprocesser. Detta eftersom länderna står inför samma utmaningar i form av färre barn, fler äldre och ökad internationalisering. Trots olika nationella system finns det ett betydande värde i att utbyta erfarenheter. Den uppfattning om socialförsäkringen är och kommer fortsättningsvis att vara att vi ska ha ett generellt system för alla som ger en inkomstbaserad ersättning för den som inte kan arbeta på grund av sjukdom eller arbetsskada. Vi har inte för avsikt att göra avkall på denna uppfattning. De sociala frågorna är nationella angelägenheter vilket också slås fast i . Regeringens inställning, liksom de flesta andra medlemsstaternas inställning, är att den nationella beslutsrätten också fortsättningsvis ska gälla.
frs · GO12514 · 2001-01-17 00:00:00 — Svar på frågorna 2000/01:513 om medlemsländernas beslutsrätt kontra den europeiska sociala modellen och 514 om den sociala agendan och offentliga försäkringssystem har frågat om regeringen, med anledning av den sociala agendan och begreppet "den europeiska sociala modellen" kommer att ändra det svenska offentliga försäkringssystemet. Jag kommer att besvara båda frågorna i ett sammanhang. Det enkla svaret på frågorna är nej, men jag vill ändå ge en närmare redovisning av svaret på frågorna. I ett meddelande från kommissionen om en samordnad strategi för att modernisera social trygghet föreslås en dagordning för att fördjupat samarbete på fyra övergripande områden, nämligen att göra det lönsamt att arbeta och att arbete ska ge en säker inkomst, att göra pensionerna säkra och pensionssystemen hållbara, att främja social integration, och att garantera en hållbar hälso- och sjukvård av hög kvalitet. Rådet fattade beslut om ett fördjupat samarbete på dessa fyra områden och inrättade en särskild kommitté som har till uppgift att öka samarbetet i medlemsstaterna på de här fyra områdena. En femårig handlingsplan, en social dagordning, för att kunna genomföra de sociala mål som satts av det i har därefter tagits fram och fastställts under det franska ordförandeskapet. De sociala frågorna är en nationell angelägenhet och avsikten med det utökade samarbetet är inte att skapa gemensamma socialförsäkringssystem utan i stället att ge medlemsländerna en bättre grund för det egna reformarbetet genom erfarenhetsutbyte och fördjupad kunskap om varandras reformprocesser. Detta eftersom länderna står inför samma utmaningar i form av färre barn, fler äldre och ökad internationalisering. Trots olika nationella system finns det ett betydande värde i att utbyta erfarenheter. Den uppfattning om socialförsäkringen är och kommer fortsättningsvis att vara att vi ska ha ett generellt system för alla som ger en inkomstbaserad ersättning för den som inte kan arbeta på grund av sjukdom eller arbetsskada. Vi har inte för avsikt att göra avkall på denna uppfattning. De sociala frågorna är nationella angelägenheter vilket också slås fast i . Regeringens inställning, liksom de flesta andra medlemsstaternas inställning, är att den nationella beslutsrätten också fortsättningsvis ska gälla.
frs · GO12515 · 2001-01-22 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:515 om äldre forskares rätt att ansöka om forskningsmedel har frågat mig vad jag avser att göra för att vi i ska kunna ta vara på äldre forskares kunskaper, erfarenheter och vilja att forska också efter pensionsåldern. Frågan bygger på uppgiften om att införde en princip om att forskare som fyllt inte får söka anslag som huvudman. Jag delar uppfattning att det finns all anledning för universiteten och högskolorna att ta till vara de äldre forskarnas erfarenheter och kompetens. Inte minst har de äldre forskarna en viktig roll att spela som experter och mentorer. En av utgångspunkterna i den forskningspolitiska propositionen, som behandlades i , är det generationsskifte som förestår inom svensk forskning. En mycket stor del av den svenska forskarkåren går i pension , vilket är ett av skälen till den satsning som görs på forskarutbildning och unga forskare. Andra viktiga utgångspunkter i propositionen är behovet av kraftsamling inom svensk forskning och av satsningar på mångvetenskaplig forskning. Universitet och högskolor har relativt begränsade möjligheter att på kort sikt omdisponera sina resurser. Därför har forskningsråden ett uttryckligt uppdrag från statsmakterna att stimulera förnyelse, inte enbart med hjälp av de medel som fördelades i den senaste budgetpropositionen, utan inom ramen för hela anslaget. Förnyelse kan åstadkommas genom att etablerade forskare ändrar forskningsinriktning men, som i all annan verksamhet, även genom att nya självständiga forskare får möjlighet att expandera sin verksamhet. Forskningsråden har därför en viktig roll i det svenska forskningssystemet att se till att yngre duktiga forskare kan etablera sig och vidareutveckla sin forskning. Forskningsråden är viktiga finansiärer av svensk forskning. , numera för medicin inom , bidrar med av de offentliga anslagen till medicinsk forskning i . Forskningsråden beslutar själva över hur de ska fullgöra sina uppgifter inom givna ramar. Den genomförda reformen av myndighetsorganisationen för forskningsfinansiering innebär att Medicinska forskningsrådets arbetsuppgifter har övertagits av och dess ämnesråd för medicin. Jag utgår ifrån att rådet utformar riktlinjer som innebär att de utifrån högt ställda kvalitetskriterier förmår att både stödja unga forskare och ta till vara de äldre forskarnas erfarenheter och kompetens. Strikta åldersgränser kan då förefalla mindre ändamålsenliga, enligt min mening.
frs · GO12516 · 2001-01-22 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:516 om alternativ till tobaksodling har frågat mig vad jag avser att göra för att EU ska satsa på folkhälsan och stödja alternativ till odling av tobak. Kampen mot tobaken och dess skadeverkningar är något som ligger mig varmt om hjärtat. Jag anser, precis som , att EU inte bör stödja odling av en hälsofarlig gröda som tobak. Jag har därför som jordbruksminister aktivt drivit frågan om ett borttagande av stödet till tobaksodling. På jordbruksrådet är det tyvärr endast och som öppet deklarerar att de vill avskaffa bidragen till tobaksodlingen. Inom marknadsordningen för tobak har en gemenskapsfond för tobak inrättats. Fonden finansieras genom att en del av bidraget för tobaksodlingen innehålls vid utbetalningen. Tobaksfondens funktion är tvådelad. Hälften av fondens medel ska gå till information om tobakens skadeverkningar. Den andra hälften av fondens medel ska gå till forskning för att få fram mindre skadliga tobakssorter samt studier av möjligheterna för tobaksodlare att ställa om till annan odling eller verksamhet. När marknadsordningen för tobak reformerades höjdes den andel av bidraget som ska gå till fonden från till . Därigenom fick regeringen gehör för sitt viktigaste krav i den politiska kompromiss som ledde fram till att ett reformbeslut kom till stånd. Kommissionen ska överlämna en rapport till rådet om hur marknadsordningen fungerar. Därefter kommer kommissionen att lämna ett förslag till reform av marknadsordningen. Reglerna för marknadsordningen ligger sålunda fast fram till att kommissionen lämnat sitt reformförslag. I avvaktan på kommissionens reformförslag fortsätter jag att aktivt driva frågan om ett borttagande av stödet till tobaksodlingen både gentemot kommissionen och övriga medlemsstater.
frs · GO12517 · 2001-01-19 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:517 om vaccin mot bilharzia har frågat utrikesministern vilka åtgärder hon avser vidtaga så att verkar för att vaccinet mot "snäckfebern" kommer människor, som är i behov av det, till del. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på frågan. Bilharzia ("snäckfeber") är ett allvarligt problem som drabbar många människor i fattiga länder. skapades inom () ett särskilt program för stöd till forskning om tropiska sjukdomar, inklusive av bilharzia. Inom den del av det svenska biståndet som går till forskning på hälsoområdet har vaccinforskning som rör just tropiska parasitsjukdomar varit högt prioriterad . har ända sedan det särskilda programmets tillkomst givit stöd till tropikforskning inom WHO. tilldelades programmet av Sida, och samma belopp avsätts . Det är i allmänhet ganska få lovande vaccinkandidatmolekyler som utvecklas hela vägen till färdiga vacciner som kan användas på människor. WHO saknar de resurser som krävs för att ta en produkt från experimentstadiet i laboratoriet till ett användbart vaccin som kan användas inom vanliga vaccinationsprogram. Det krävs mycket stora investeringar för att utföra alla nödvändiga prövningar för att bruka ett nytt vaccin på människor. gick därför WHO-programmet alltmer in för att också påverka och samverka med industrin i vad gäller utveckling av både läkemedel och vacciner mot de sjukdomar som drabbar stora grupper av människor som saknar tillgång till behandling. Det har lett till att ett ökande antal produkter kommit ut på marknaden med stöd av tropikforskningsprogrammet, även om väldiga behov ännu kvarstår. Det finns också några svenska forskargrupper som har fått eller får stöd av Sida till forskning om bilharzia. Det gäller såväl grundläggande vaccinforskning som forskning om hur man kan förebygga och kontrollera att sjukdomen utbreds. Man vet att ett vaccin aldrig ger ett hundraprocentigt skydd om man fortsätter att utsättas för ny smitta. Det är därför nödvändigt att @ som man utvecklar vacciner @ försöka tillse att människor inte utsätts för smitta. Förbättrad tillgång till vatten och sanitära anläggningar är viktiga i detta arbete, ävensom utbildningsinsatser. Sida stöder också forskning för att kunna vidtaga effektiva åtgärder inom jordbruket så att smittspridningen ej ytterligare ökas genom stillastående vatten, exempelvis vid dammbyggen i och för bevattningssystem.
frs · GO12518 · 2001-01-23 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:518 om djurskyddet inom EU har frågat mig vad jag avser att vidta för åtgärder för att ska få genomslag för ett värdigt djurskyddstänkande hos den breda allmänheten inom hela EU. Inom EU finns redan bestämmelser om djurskydd, bl.a. direktiv om skydd av djur för slakt eller avlivning, direktiv om skydd av animalieproduktionens djur och om skydd av djur vid transport. Det är medlemsländerna själva som inom sitt territorium ska se till att reglerna följs och att missförhållanden inte förekommer. Vi har emellertid tyvärr tvingats konstatera att regelverken inte alltid efterlevs inom hela EU. Vi måste därför vidta ytterligare åtgärder för att kontrollera att bestämmelserna följs men även verka för att reglerna skärps i vissa avseenden. Om medlemsländerna inte följer bestämmelserna är det i första hand kommissionen som ska ingripa. Detta har också hänt. Under det svenska ordförandeskapet kommer djurskyddsfrågorna att vara högt prioriterade. Särskilt den etiska aspekten kommer att tas upp i olika sammanhang och forum, t.ex. konferensen and Animal Welfare 2001 den 29@30 maj 2001 i . Jag har också tagit initiativ till att ministerrådet ska hålla en offentlig debatt om etiska aspekter i djurhållningen. Lantbrukets djur kommer att uppmärksammas på konferensen 2001 den 14@16 mars 2001 i . Kommissionen har gett ut en rapport om skydd av djur under transport och denna rapport kommer att behandla. Ett förslag om skärpta bestämmelser om svin antogs av kommissionen . planerar att arbeta med detta förslag under det svenska ordförandeskapet. Sammantaget är jag övertygad om att det svenska ordförandeskapet kommer att bidra till att omsorgen om djuren, på ett helt annat sätt än tidigare, hamnar i blickpunkten i hela EU. Jag håller med om att vi ska slå vakt om den svenska grundsynen på djurhållning, dvs. ställningstagandet att djur ska ha möjlighet att bete sig naturligt. Regeringen arbetar även nationellt för att stärka djurskyddet för bl.a. lantbrukets djur och de pälsproducerande djuren. Jag förutsätter att jag har stöd i detta viktiga arbete.
frs · GO12519 · 2001-01-17 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:519 om uppehållstillstånd på grund av sjukdom Se svar på fråga 2000/01:491.
frs · GO12520 · 2001-01-26 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:520 om effekter av dubbelbeskattningsavtal med har frågat mig vilka åtgärder jag ämnar vidta för att undanröja de orimliga konsekvenserna av dubbelbeskattningsavtalet med för den svenska personalen på danskflaggade färjor. Situationen för svenskar som arbetar på danska färjor som omfattas av det danska s.k. nettolönesystemet är naturligtvis svår. Deras lön sänktes i ett slag med . De betalar ingen skatt i . Såsom obegränsat skattskyldiga i betalar de skatt här enligt vanliga regler. ingick och ett avtal om beskattningen av anställda ombord på färjor och tåg i reguljär trafik mellan våra länder. Avtalet började tillämpas (SFS 1999:1184). Enligt avtalet ska inkomst som uppbärs av en person som bor i och arbetar på en färja mellan och beskattas i om arbetsgivaren hör hemma där. Den anställde ska också beskattas i eftersom han är bosatt här. Det ankommer sedan på att undanröja eventuell dubbelbeskattning genom avräkning av dansk skatt. I det aktuella fallet finns ingen dansk skatt att avräkna eftersom inkomsten är skattefri. Den svenska färjetrafiken omfattas inte av rederistödet. Enligt budgetpropositionen (prop. 2000/01:1) ska en översyn göras av både lastsjöfartens och färjenäringens villkor. Bl.a. ska formen för rederistödet @ nettostöd eller bruttostöd @ utredas. Avsikten är att lägga förslag om ett nytt stödsystem som kan träda i kraft . En arbetsgrupp inom har lämnat ett förslag till nytt stödsystem. Förslaget är på remiss. Den nya danska lagstiftningen om utvidgningen av nettolönesystemet till att också omfatta färjetrafiken infördes , dvs. mindre än efter att avtalet med undertecknades. Den danska lagstiftningen har naturligtvis på ett dramatiskt sätt ändrat förutsättningarna för avtalet. Det pågår diskussioner med om den uppkomna situationen.
frs · GO12521 · 2001-01-26 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:521 om och expertskatten har frågat mig vilka åtgärder jag har vidtagit för att det ska finnas administrativ beredskap för att hantera det ökade antalet ansökningar. Kansliet delas med . ramanslag uppgår till . Verket har inte tilldelats ytterligare resurser i samband med införandet av de nya reglerna om skattelättnader för utländska experter, forskare och andra nyckelpersoner vid tillfälligt arbete i . Antalet personer som enligt de gamla reglerna beviljades skattelättnader uppgick till 10@20 personer. Av regeringens proposition 2000/01:12 Beskattning av utländska nyckelpersoner framgår det att antalet personer som kan komma att omfattas av de nya reglerna om skattelättnaderna blir betydligt större. Det framgår också att det statistiska material som finns tillgängligt är behäftat med en betydande statistisk osäkerhet. De beräkningar som görs är därför endast hypotetiska. Regeringen antar dessutom att antalet utländska experter, forskare och andra nyckelpersoner kommer att öka till följd av de nya reglerna. Det är därför inte möjligt att förutse hur många ansökningar om skattelättnader som kommer att inkomma. Om det visar sig att administrationen blir betydande och att måste utvidgas kommer regeringen att väga in det vid bedömningen av verkets kommande anslagsbehov.
frs · GO12522 · 2001-01-16 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:522 om statliga julgåvor har frågat finansminister om statsrådet ämnar vidta åtgärder för att förhindra att liknande händelser, som den julgåva som AMS givit sina anställda, upprepas. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på frågan. Det ankommer på myndighetens chef att ta ansvar för dessa frågor. granskar respektive myndighets ekonomiadministrativa hantering i sin årliga revision av myndigheterna. Av verksförordningen (1995:1322) framgår bl.a. att myndighetens chef ska se till att verksamheten bedrivs författningsenligt och effektivt. En viktig uppgift för myndighetschefen är att hushålla väl med statens medel. Fr.o.m. har verksförordningen förtydligats när det gäller myndighetschefernas ansvar för att fastställa riktlinjer för myndighetens representation. Gåvor till personalen räknas som intern representation. kommer , på regeringens uppdrag, att ge ut en vägledning som stöd för myndigheterna vid utformande av riktlinjer.
frs · GO12523 · 2001-01-23 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:523 om obligatorisk avmaskning av hundar har frågat mig vad jag avser att vidtaga för åtgärder för att förhindra att rävens dvärgbandmask etableras i . Kommissionen har lämnat ett förslag till förordning om djurhälsovillkor som ska tillämpas vid förflyttningar av sällskapsdjur utan kommersiellt syfte. Syftet med förslaget är att underlätta för människor att resa med sällskapsdjur till EU samt inom EU. Förordningen ska enligt kommissionens förslag träda i kraft . De av kommissionen föreslagna djurhälsovillkoren avseende hundar och katter syftar enbart till att förhindra spridning av rabies. Därtill anges i förslaget att enskilda medlemsstater som önskar tillämpa djurhälsovillkor utöver de som nämns i förordningen kan ansöka hos kommissionen om tilläggsgarantier. Beslut om den nya förordningen tas av rådet och gemensamt. Diskussioner i en arbetsgrupp under rådet kommer att påbörjas under ordförandeskap. Kommissionens förslag kan komma att ändras under arbetets gång. ställer sig principiellt positiv till gemenskapsregler vad avser förflyttning av hundar och katter, vilket motiveras av det goda rabiesläget inom EU. anser dock att det är mycket angeläget att även andra smittrisker beaktas, t.ex. de risker som är förknippade med rävens dvärgbandmask. Om denna parasit kommer in i landet kan konsekvenserna bli mycket allvarliga. anser att länder som tillämpar krav på avmaskning av hundar och katter bör få upprätthålla detta krav. Jag avser att verka för nödvändiga ändringar i kommissionens förslag för att detta ska kunna uppnås. Med hänvisning till ovanstående anser jag att inga ytterligare åtgärder är nödvändiga från min sida för att säkerställa att även i fortsättningen får kräva avmaskning av hundar och katter som förs in i landet.
frs · GO12524 · 2001-01-23 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:524 om miljömålen och godstransporterna till städerna har frågat mig hur jag avser att verka för ökad samverkan över sektorsgränserna för att främja överföring från lastbilstransporter till järnväg i städerna. Bakgrunden till frågan är att ett industrispår i riskerar att läggas ned. Detta ökar antalet lastbilstransporter i regionen med ca 14 000 . Bakom frågan ligger ett allmänt problem att ett stort antal industrispår har dragits in av olika orsaker. Lönsamheten har varit dålig och verksamheten har till stor del flyttats över till terminaler. Det industrispår tar upp som exempel ägs av . Enligt gällande regler är det ägaren av järnvägar som står för allt underhåll. Godstransportdelegationen har regeringens uppdrag att utveckla en strategi för effektiva och hållbara godstransporter. Som en del i sitt arbete undersöker delegationen bl.a. vilken potential det finns för att föra över gods från väg till andra transportslag, bland dem järnväg. Delegationen studerar möjligheterna för olika typer av gods, kundernas och producenters önskemål och behov, samt de geografiska förutsättningarna i landet. Att åstadkomma den samverkan som frågeställaren efterlyser är en av delegationens viktigaste uppgifter. En annan viktig uppgift är att studera förutsättningarna för en ökad kombitrafik. Delegationen ska lämna sina förslag till regeringen . Att godstransportproblemen på väg i storstäderna kan kräva särskilt anpassade lösningar råder det stor medvetenhet om, och det finns speditionsfirmor som tar högre avgifter av kunderna för transporter genom t.ex. . I sammanhanget vill jag framhålla att överföring av gods till järnväg endast är ett av flera sätt att minska godstransporternas miljöpåverkan. Rätt utformat kan ett system med en modern kilometerskatt för tunga fordon bidra till en miljöanpassning av godstransportsystemet. Regeringen kommer därför att låta se över om en kilometerskatt ska införas i . Frågan om bilavgifter torde behandlas inom den s.k. Stockholmsberedningen som kommer att tillsättas för att se över transportsituationen i . Oavsett vilken typ av fordon det gäller bör utsläppen minska genom att kostnadseffektiva reningsåtgärder utnyttjas. För lastbilar skärps nu avgaskraven i tre steg fram i enlighet med EU:s gemensamma regelverk. Kraven innebär att vi får se en kraftig minskning av utsläppen av framför allt kväveoxider och hälsofarliga partiklar. har börjat överväga avgaskrav för diesellok. För sjöfarten har nu infört ett system med miljödifferentierade avgifter som gynnar fartyg med ren teknik.
frs · GO12525 · 2001-01-24 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:525 om veterinärinspektioner i slakterier har frågat mig vilka åtgärder jag avser vidta för att också veterinärer ska kunna delta i inspektioner i andra EU-länder. I sin fråga refererar till ett brev från generaldirektör till mig i vilket bl.a. framhålls att inte kan bidra till inspektionerna på grund av att det saknas tilldelade medel. har ansvar för kontrollen men bjuder in experter från andra länder att delta. Ett deltagande av personal från i studiesyfte vore i och för sig värdefullt. Av regleringsbrevet framgår vilka medel som har att disponera. Endast i undantagsfall anges specifikt användningsområde för anslagna medel. Det ankommer sedan på myndighetschefen att inom givna ramar fördela tillgängliga medel efter prioritet. har tilldelats ytterligare resurser. ökades anslaget med varav engångsvis för att täcka ett skadestånd. har anslaget ökats med . Preliminära beräkningar av utfallet för tyder på ett betydande överskott, varför knappast medelsbrist torde vara enda orsaken till att avstått från att delta vid inspektioner i andra EU-länder. Regeringen har för sedan tagit beslut om regleringsbrev för . Det är inte aktuellt med några ytterligare medel.