ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · GO111479 · 2001-06-29 00:00:00 — Fråga 2000/01:1479 av () till näringsminister om sjösäkerheten i och längs sydkusten "Cowboys i ", rena vilda västern, så beskrivs sjöfarten i och Stora Bält, enligt medierna. har trafiken fördubblats till 40000 fartyg . Sjösäkerheten är i fara, menar experter. Det är ungefär lika många som övervakar trafiken som . Det är viktigt att staten tillser att en god säkerhet upprätthålls i dessa hårt trafikerade vatten, bl.a. genom ökat samarbete över nationsgränserna och moderna säkerhetssystem. Följdverkningar och skador efter kollisioner, grundstötningar och oljeutsläpp är betydande. För sedan inträffade just en sådan allvarlig olycka på den danska sidan med omfattande oljeutsläpp som också kunde spåras längs den svenska kusten. Vad avser statsrådet vidta för åtgärder för att öka säkerheten i och längs den svenska sydkusten?
frs · GO121258 · 2001-06-05 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:1258 om exportkrediter och dammbyggen i tredje världen har frågat mig vilka åtgärder regeringen tänker vidta för att skärpa restriktionerna avseende exportkrediter till dammbyggen i tredje världen som har påtagliga sociala eller miljömässiga konsekvenser. Jag avser här att redovisa hur arbetar med dessa frågor och vilka åtgärder regeringen ämnar vidta angående exportkrediterna till dammbyggen. Till att börja med vill jag betona regeringens drivande roll vid tillskapandet av () miljöpolicy vid garantigivning. Regeringen uppdrog åt EKN att införa miljöledningssystem. I detta uppdrag ingår att ta fram miljöpolicy, miljömål och handlingsplan för att integrera miljöhänsynen i den ordinarie verksamheten. Enligt miljöpolicyn ska EKN ta hänsyn till miljökonsekvenser vid beslut om exportgarantier. Detta då det bedöms att EKN:s garantigivning är en av många faktorer som kan ha stor betydelse för ett projekts genomförande och därmed för omfattningen av miljöpåverkan. Policyn tillämpas och tar fasta på att EKN ska göra en miljögranskning vid större exportprojekt inom branscher som anses som miljömässigt känsliga. Vattenkraftsprojekt tillhör kategorin miljömässigt känsliga projekt. EKN ska verka för en hållbar utveckling genom att lämna garantier för export av projekt och produkter som är långsiktigt hållbara ur miljösynpunkt. Detta leder även till att EKN ska verka för att svenska exportföretag uppmärksammar miljöfrågan i samband med export och att en särskild miljögranskning genomförs enligt särskilda riktlinjer vid större exportprojekt med risk för påtaglig negativ miljöpåverkan. Detta innebär även att EKN bör avslå en garantiansökan om granskningen påvisar starka negativa miljökonsekvenser. EKN ska vid sin bedömning av miljökonsekvenser även ta hänsyn till sociala aspekter, vilket bl.a. avser folkomflyttningar vid vattenkraftsprojekt. Regeringen driver frågan om att göra EKN:s verksamhet mer öppen och tillgänglig. Därmed utreder EKN möjligheterna att offentliggöra information om EKN:s engagemang avseende specifika projekt. Det är troligt att stora framsteg kan uppnås och att EKN därmed kommer att offentliggöra sina större engagemang. I för exportkrediter pågår ett arbete om gemensamma miljöriktlinjer inom området exportfinansiering. är drivande i detta arbete för att de gemensamma riktlinjerna för miljöpåverkan inom ska vara så bindande och starka som möjligt. har även föreslagit att för dammars slutrapport ska användas som riktlinjer avseende miljöpåverkan på dammar, något som dock inte har vunnit gehör från andra medlemsländer i . EKN har inom ramarna för sitt miljöledningsarbete för avsikt att fortlöpande utveckla miljöarbetet mot de vunna erfarenheter och den internationella utvecklingen. För detta ändamål kommer även en samlad översyn av EKN:s miljöpolicy att inledas . Miljöledningsarbetet och resultatet därav redovisas också till regeringen. Jag vill avslutningsvis betona att regeringen kommer att vara fortsatt drivande i att ständigt ompröva och vidareutveckla miljöhänsynen vid statlig exportfinansiering.
frs · GO121284 · 2001-06-07 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:1284 om straffsatser för innehav av kat har frågat mig vilka åtgärder jag är beredd att vidta för att skärpa straffsatsen för innehav av kat. , som består av delar av växten Catha edulis, innehåller ämnen med centralstimulerande verkan och beroendeframkallande effekter. Koncentrationen av rusgivande substanser är dock mycket låg. är i klassificerat som narkotika . nämner att det finns uppgifter på att det finns ca 8 000 katmissbrukare i . Det finns dock inga säkra uppgifter om katmissbrukets omfattning och en viss försiktighet bör iakttas vid en uppskattning. Narkotikastrafflagen gäller generellt för alla typer av narkotika. Straffskalan för brott mot narkotikastrafflagen sträcker sig från böter, som kan komma i fråga för ringa brott, upp till fängelse som är maximistraffet för grovt narkotikabrott. Till följd av bestämmelserna i om straffskärpning vid återfall i brott och vid flerfaldig brottslighet kan emellertid ända upp till fängelse dömas ut. Detta har också skett i praktiken. Vilket straff som kommer i fråga för ett visst brott bestäms med utgångspunkt från samtliga omständigheter i det enskilda fallet. I praxis har dock preparatets allmänna farlighet, den mängd narkotika brottet avser och koncentrationen av en aktiv substans i detta tillmätts stor betydelse för straffmätningen. Bedömningar av bl.a. farligheten hos ett visst preparat kan dock ändras i praxis beroende på hur missbruket av detta utvecklas och om ny kunskap om effekterna vinns. Detta är i första hand en fråga för domstolarna. säger i sitt betänkande Vägvalet (SOU 2000:126) att synen på ringa narkotikabrott avseende cannabisharts och hanteringen av växtdrogen kat bör skärpas. Riksåklagaren har i sitt yttrande över betänkandet instämt i detta och anfört att han avser att verka i en sådan riktning bl.a. genom verksamheten i . Enligt min mening finns det uppenbara fördelar med att behålla den nuvarande generella utformningen av narkotikabrottet och att inte införa separata straffskalor för olika preparat. Mot denna bakgrund är några åtgärder från min sida avseende straffskalor för olika typer av narkotikabrott inte aktuella.
frs · GO121288 · 2001-06-01 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:1288 om bostäder eller orörd mark har frågat statsrådet vilka åtgärder hon ämnar vidta när det gäller att prioritera i målkonflikten mellan fler bostäder och att inte öka den hårdgjorda ytan. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på frågan. Frågan är ställd mot bakgrund av regeringens proposition 2000/01:130 Svenska miljömål @ delmål och åtgärdsstrategier. I propositionen föreslår regeringen bl.a. delmål för miljökvalitetsmålet God bebyggd miljö. När det gäller planeringsunderlag föreslår regeringen bl.a. att fysisk planering och samhällsbyggande ska grundas på program och strategier för hur grön- och vattenområden i tätorter och tätortsnära områden ska bevaras och utvecklas och andelen hårdgjord yta inte ökas. Målsättningen att bevara grönområden i tätorter är inte ny. ska behovet av grönområden i tätorter och i närheten av tätorter särskilt beaktas av kommunerna när de beslutar om bl.a. planläggning enligt . I propositionen anförs när det gäller miljömål och samhällsplanering bl.a. att miljökvalitetsmålen och delmålen bör vägas mot andra nationella mål, t.ex. ekonomiska och sociala, i det praktiska planeringsarbetet och att det på nivå finns förutsättningar att i samverkan mellan berörda parter finna praktiskt fungerande samlade lösningar på miljö- och resurshushållningsproblem och de utvecklingsfrågor som är knutna till lokalsamhällets miljö, organisation och funktioner. Enligt min mening måste ambitionen i den fysiska planeringen vara att tillgodose både behovet av grönområden i tätorter och behovet av bl.a. bostäder. Det är emellertid kommunernas uppgift @ och inte min eller regeringens @ att utifrån de lokala förhållanden som gäller för olika delar av landet och inom ramen för den fysiska planeringen göra avvägningar och prioriteringar mellan olika behov.
frs · GO121291 · 2001-06-07 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:1291 om säkerheten på landets anstalter har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att förbättra säkerheten för de anställda på landets anstalter. Inledningsvis vill jag säga att jag helt delar upprördhet över att kriminalvårdens personal utsätts för våld och hot i sitt arbete. Det är inte acceptabelt. Det finns givetvis flera bidragande orsaker till att våld och hot förekommer på anstalterna. Narkotika är en. Andelen missbrukare bland de intagna har ökat och regeringen har begärt att kriminalvården intensifierar sina insatser mot narkotikamissbruket. har inrättat en central droggrupp som bl.a. arbetar med att ta fram en strategi för narkotikabekämpningen. Införandet av ett kontantlöst betalningssystem, t.ex. på Kumlaanstalten, är en åtgärd som har visat sig mycket effektiv när det gäller att eliminera förutsättningarna för narkotikahandeln. Jag har själv inlett en dialog med om inrättandet av ytterligare narkotikafria anstalter och avdelningar. En annan viktig faktor är gängbildningar på anstalterna. Regeringen har överlämnat en proposition till med förslag till en ny lag om behandling av personuppgifter inom kriminalvården. Lagen innebär bl.a. att kriminalvården ges utökade möjligheter att behandla uppgifter om intagna som utgör särskilda risker i säkerhetshänseende. Syftet är att kriminalvårdens samlade kunskap om de intagna på ett ännu bättre sätt än ska kunna användas vid valet av anstalt eller avdelning, vid beviljandet av permissioner och fastställandet av de särskilda villkor som ska gälla för långtidsdömda. Det är regeringens förhoppning att lagen ska vara ett effektivt redskap i kriminalvårdens kamp mot våld och hot på anstalterna. utför ett aktivt arbete på detta område. En central samverkansgrupp för säkerhetsfrågor har bildats. I gruppen, som består av företrädare för och arbetstagarorganisationerna, diskuteras olika sätt att förbättra säkerheten. För att säkerställa effektiva rutiner i säkerhetsärenden har gett ut en säkerhetshandbok och utarbetat förbättrade beredskapsplaner. Det finns också nya riktlinjer för beslutsordningen beträffande vissa intagna för att undvika att enskilda anställda hamnar i ett utsatt läge. S.k. debriefing-verksamhet, larmpaket och ett nära samarbete med polisen är viktiga delar i strategin när våld och hot trots allt förekommer. I regleringsbrevet för har regeringen begärt att återrapporterar vilka åtgärder som vidtagits för att förebygga hot och våld mot personalen. Självklart följer regeringen också kontinuerligt utvecklingen på detta område och överväger behovet av eventuella ytterligare åtgärder. Att kunna känna sig trygg på sin arbetsplats är ett grundläggande krav som alla anställda bör kunna ställa men också en förutsättning för att kriminalvårdens personal ska kunna fullgöra sitt ansvarsfulla uppdrag.
frs · GO121294 · 2001-06-01 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:1294 om skydd för har frågat mig vad jag avser att göra för att säkerställa att natur- och friluftsvärden snabbt får ett skydd. Frågan ställs mot bakgrund av att diskussionerna mellan i och berörda kommuner om hur ska skyddas enligt riskerar att dra ut som anspråken på marken för byggande och annan exploatering ökar. i , , och begärde att i skulle inrätta ett interimistiskt naturreservat för delar av och överklagade beslut att avslå denna begäran. Ärendet kom in till . har därefter givit de klagande möjlighet att yttra sig varvid skrivelse inkommit . Ärendet bereds nu inom . Jag kan inte i övrigt kommentera ett enskilt förvaltningsärende.
frs · GO121295 · 2001-06-07 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:1295 om transporter på järnväg har frågat miljöministern om han kommer att ta initiativ till att åtgärder vidtas i syfte att motverka överföring av transporter från järnväg till bil. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på frågan. Frågan är bl.a. ställd mot bakgrund av att det inte längre går att transportera levande djur på järnväg. Låt mig först klargöra att det var SJ Expressgods som tog beslutet att inte längre transportera levande djur på tåget. Detta var således inte ett beslut som togs efter det att expressgodsverksamheten övergått i ny ägo. Skälet till att SJ Expressgods beslutade att upphöra med djurtransporter på tåg var en osäkerhet från deras sida om man i samtliga fall skulle kunna garantera djurens säkerhet och välbefinnande, vilket resulterade i att man valde att helt avstå från dessa transporter. När det gäller godstransporterna som helhet vill jag understryka att regeringen har som inriktning att åstadkomma ett både effektivt och långsiktigt hållbart godstransportsystem med järnvägen som en viktig del. Godstransportdelegationen, med representanter från näringsliv och staten, har haft regeringens uppdrag att utforma en strategi just utifrån denna inriktning. Givetvis ingår då förslag rörande järnvägen. Delegationen kommer att presentera sitt slutbetänkande månad. Dessutom har regeringen beslutat om direktiv för en utredning med uppgift att se över regelverket inom järnvägssektorn bl.a. till följd av EU:s nya politik på området, men också på grund av utvecklingen här hemma. Jag har i direktivet till denna utredning särskilt pekat på behovet av att ge förslag för att öka järnvägens konkurrenskraft vad gäller godstransporter.
frs · GO121296 · 2001-06-01 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:1296 om ekbeståndet har frågat mig om jag avser att vidta några särskilda åtgärder för att rädda eken. Jag delar den oro som uttrycker över den ökade kronutglesningen och dödligheten hos ek. Detta är ett problem som är uppmärksammat på den europeiska kontinenten. Orsakerna till ekarnas skador är fortfarande inte klarlagda. Komplexa orsakssamband ligger sannolikt bakom. Det är enligt min mening viktigt att gå vidare med forskningen om orsakerna till skadorna på ek. Stora kultur- och naturvärden hotas. Skadorna kan också orsaka stora praktiska och ekonomiska konsekvenser för skogsbruket och den enskilda skogsägaren. Betydande insatser för att klarlägga orsakerna görs redan. följer skadebilden noggrant. Forskning bedrivs vid bl.a. och . Även skogsnäringen har ställt medel till förfogande. I beslut om regeringens forskningsproposition 2000/01:03 fastställs en ny organisation för forskningsfinansiering, där forskning till stöd för naturvård samlas under ett forskningsråd för miljö, areella näringar och samhällsbyggande. Ökade medel anslås också, bl.a. ytterligare 80 miljoner till forskning om biologisk mångfald och ekologiskt hållbar utveckling. Jag är övertygad om att detta kommer att ge möjligheter att komma till sådana resultat om orsakerna till ekskadorna, som ger förutsättningar för konkreta åtgärder.
frs · GO121299 · 2001-06-07 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:1299 om vindkraftsindustrin har frågat mig vad jag avser att vidta för åtgärder för att ska bli ett centrum för utvecklingen av vindkraften i . Frågan utgår från ett anförande som statsrådet höll vid i . Temat var "@ viktig för hela utveckling". Han nämnde bl.a. den industripolitiska betydelsen av regeringens beslut om att lämna tillstånd att uppföra en gruppstation för vindkraft på Lillgrund i . Att beslutet bedöms vara betydelsefullt för utvecklingen av vindkraftsteknologin i grundas på att det företag som ska leverera aggregaten till Lillgrund tillverkar vindkraftstorn vid i . Som redan framförts har alltså regeringen redan tagit ett viktigt beslut som kan möjliggöra en satsning på att göra till centrum för utvecklingen av vindkraftsteknologin. Jag är positiv till sådana initiativ, såväl i som i andra regioner.
frs · GO121301 · 2001-06-13 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:1301 om åtgärder mot överbud i den ekonomiska politiken har frågat mig om regeringen är beredd att pröva om det finns anledning att inrätta ett oberoende institut som kritiskt skulle granska oppositionens budgetalternativ utifrån en ansvarsfull ram. Jag har stor förståelse för förslag eftersom oppositionen i sina budgetalternativ ofta föreslår en oansvarig finans- och budgetpolitik. Jag håller med om att alternativen ofta innehåller brister som kan vilseleda medborgarna att tro att det finns ett större ekonomiskt utrymme för exempelvis skattesänkningar än vad som är fallet. Frånvaron av finansiering är slående i oppositionens budgetalternativ. Jag tror emellertid att det inte är ändamålsenligt att inrätta ett oberoende institut som skulle ställa upp en gemensam ram utifrån vilken oppositionens alternativ sedan skulle granskas. I en demokrati måste oppositionen ha möjlighet att föreslå andra budgetpolitiska mål än vad regeringen förordar. Därför måste oppositionen kunna föreslå andra ramar än regeringen oavsett hur ekonomiskt ansvarslösa ramarna än är. Oppositionens budgetalternativ granskas givetvis kritiskt av bl.a. regeringen. Inom finns redan goda möjligheter att granska såväl regeringens som oppositionens budgetalternativ i det ordinarie utskottsarbetet. Därtill kan , inklusive budgetkontoret, bidra til att säkerställa en hög kvalitet i de olika budgetförslagen. Detta är enligt min mening tillräckligt för att medborgarna ska kunna avgöra vilken ekonomisk politik och vilken budgetpolitik som de anser vara den mest förståndiga.
frs · GO121302 · 2001-06-08 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:1302 om statistikunderlag för gymnasiebidraget till friskolor har frågat vad jag avser att vidta för åtgärder för att förbättra statistikunderlaget vid inrapporteringen av skolkostnader till . Skollagens bestämmelser om bidrag till fristående gymnasieskolor innebär att elevens hemkommun och den fristående gymnasieskolan i första hand ska komma överens om bidragets storlek. Om man inte kommer överens, ska kommunen betala det belopp som regeringen föreskrivit. säger att det är nödvändigt att förbättra statistikunderlaget, om man ska ge kommunerna rätt att dra av från schablonbidragen. Det faktum att de inrapporterade kostnaderna i extremfall kan variera kraftigt, påverkar inte de schablonbelopp som regeringen fastställer, eftersom utgångspunkten är medianvärden och inte medelvärden. Jag instämmer i uppfattningen att en högre svarsfrekvens till SCB är önskvärd och att bortfallet således bör minska. De kostnadsuppgifter som SCB infordrar i detta sammanhang har dock den karaktären att de inte alltid kan hämtas direkt ur kommunernas redovisningssystem. vill jag understryka att även om bortfallet kan synas stort, så täcker svarsunderlaget av rikets elever. När det gäller frågan om eftersläpningen mellan bidragsgrundande år och bidragsår, vill jag framhålla att tiden mellan uppgiftsinsamling och fastställande av bidragsbelopp har kortats med . Detta skedde i och med att , efter regeringens förslag i propositionen Vissa skolfrågor m.m. (prop. 1998/99:110) beslutade att ändra bidragsåret för fristående gymnasieskolor från läsår till kalenderår. Vid beräkningen av schablonbeloppen sker dessutom en uppräkning med skolindex. Tanken att kommunerna ska få rätt att reducera schablonbeloppet finns som ett förslag i betänkandet Fristående gymnasieskolor @ hot eller tillgång? (SOU 2001:12). Detta betänkande remissbehandlas . Det är därför för tidigt att nu ta ställning till förslaget.
frs · GO121303 · 2001-06-08 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:1303 om pensionskostnader för friskolor har frågat mig vad jag avser göra för att undanröja skillnaderna i beräkningsunderlaget för bidragen till fristående skolor vad gäller bl.a. pensionskostnaderna. Enligt skollagen (1985:1100) ska en godkänd fristående skola som motsvarar få ett bidrag av elevens hemkommun som bestäms med hänsyn till skolans åtagande och elevens behov efter samma grunder som hemkommunen tillämpar vid fördelning av resurser till de egna grundskolorna. Eftersom kommunerna själva betalar pensionskostnader för sina lärare och detta är en del av kostnaderna för eleverna ska pensionskostnaderna ingå i det bidrag som de fristående skolorna får från kommunerna. Detsamma gäller i princip för sådana extra anslag som nämner. Kommittén () som haft i uppdrag att följa och utvärdera kommunernas tillämpning av de nya resursfördelningsreglerna för fristående grundskolor har inte, enligt sitt betänkande Likvärdiga villkor (SOU 1999:98), redovisat att det förekommer sådana problem som redogör för. Däremot har den uppmärksammat att den tilläggspension, som fristående skolor använder är något högre än kostnaderna för den tilläggspension som kommunerna använder. Enligt kommittén får de flesta fristående skolor inte kompensation för denna merkostnad. Enligt kommittén ligger kostnaden för detta högre än motsvarande kostnad för de kommunala skolorna. När det gäller bidragsberättigade fristående gymnasieskolor ska, enligt skollagen (1985:1100), elevernas hemkommuner lämna bidrag. Om den fristående skolan inte kommit överens om bidragsnivån med elevens hemkommun ska denna erlägga det belopp som regeringen eller den myndighet som regeringen bestämt har föreskrivit. I det belopp som här avses finns kommunernas pensionskostnader medräknade.
frs · GO121304 · 2001-06-07 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:1304 om maximistraff på människohandel har frågat mig vilka åtgärder jag ämnar vidta för att tillse att lägsta maximistraff för människohandel i ett kommande rambeslut inom EU blir högre än . påstår i sin fråga att fängelse är en låg straffsats och att jag genom att föreslå en sådan straffsats visar att accepterar att kvinnor säljs över gränserna. Jag delar inte uppfattning att fängelse från svenska utgångspunkter är en låg straffsats. Det är endast mycket grova brott som enligt svensk rätt kan bestraffas med fängelse eller däröver, som exempel kan nämnas dråp och grov våldtäkt som båda kan leda till maximalt fängelse. fängelse är också vad har föreslagit såsom högsta straff för handel med vuxna personer för sexuella ändamål. Kommittén, i vilken representanter från samtliga riksdagspartier deltog, var enig på denna punkt. Alldeles oavsett de svenska utgångspunkterna bör man hålla i minnet att EU:s samarbete kring straffrättsliga frågor är mellanstatligt. Detta innebär att beslut kan fattas endast om alla stater är överens. När det gäller människohandel finns det både länder som har förespråkat ett högre lägsta maximistraff än och länder som har förespråkat ett lägre maximistraff. Det är mot denna bakgrund som det svenska kompromissförslaget ska ses. Det bör dock understrykas att det är minimiregler som diskuteras. Det står varje land fritt att i sin nationella lagstiftning införa straff som är strängare än vad anger. Frågan om bekämpning av människohandel har haft mycket hög prioritet under det svenska ordförandeskapet. I detta arbete har frågan om utarbetande av en gemensam minimistandard för medlemsländernas straffrättsliga lagstiftning varit en viktig del. Vid rådsmötet den 28@29 maj nådde vi en politisk överenskommelse om merparten av innehållet i rambeslutet om åtgärder för att bekämpa människohandel. Vi har en gemensam definition av vad som ska avses med människohandel syftande till både sexuell exploatering och arbetskraftsexploatering. Vi har en bestämmelse om kriminalisering av olika former av medverkan och försök samt bestämmelser om ansvar för juridiska personer och om hjälp och stöd till brottsoffer. Det är mycket glädjande att vi så snabbt har lyckats nå ett så bra resultat. Ordförandeskapet underställde inte rådet direkt frågan om straffsatser för människohandel vid mötet den 28@29 maj. På ordförandeskapets initiativ hölls i stället en principdiskussion om formerna för tillnärmning av straffsatser inom EU, i syfte att underlätta möjligheterna att nå överenskommelser i dessa frågor. En diskussion har visat sig nödvändig med hänsyn till att medlemsstaterna har olika rättsliga traditioner och olika system för att såväl bestämma som döma ut och verkställa straff. Min förhoppning är att vi innan det svenska ordförandeskapet nått sin ända också ska kunna nå överenskommelse om innehållet i den artikel i rambeslutet som reglerar minsta gemensamma maximistraff för människohandel.