frs · GO12648 · 2001-02-23 00:00:00 — Svar på frågorna 2000/01:648 om antisemitism i och 649 om utvärdering av svenskt bistånd till har frågat mig dels vad som görs från svensk sida för att förmå de litauiska myndigheterna att ta itu med den litauiska antisemitismen, dels hur utvärderar huruvida svenskt bistånd till förstärker demokratins kultur, vilket är ett av de fyra målen för svenskt bistånd till . Att antisemitismen är en företeelse som existerar i råder det ingen tvekan om. Den litauiske parlamentarikern hårresande uttalanden inför svensk press är en påminnelse om detta. Det förtjänar dock att påpekas att Sjustauskas uttalande inte är representativt för opinionsläget i det litauiska parlamentet, något som inte tydligt framgick av det TV-inslag frågan hänvisar till. Den litauiske centerledaren har t.ex. skrivit ett brev till den svenske ambassadören i , i vilket han kategoriskt tar avstånd från Sjustauskas utspel. talman har bett parlamentets etiska råd undersöka de antisemitiska uttalandena, och Sjustauskas har själv, i kölvattnet på de arga reaktioner han föranlett såväl i som på hemmaplan, förnekat dem. dömdes en litauer för samarbete med tyskarna under förintelsen av judar. Domen är ett tydligt tecken på att det är mer än tom retorik när man från litauiskt håll säger sig vara i färd med att revidera det egna folkets roll under . arbetar redan aktivt för att hjälpa att motverka antisemitismen. Ett nära samarbete har inletts mellan och arbetsgruppen Task force for international co-operation on holocaust education, remembrance and research, som startades av statsministern 1998, med deltagande av såväl politiker som experter. Syftet är att åstadkomma djupgående attitydförändringar i samhället och man arbetar därför framför allt med skolungdom och lärare. Elva litauiska enskilda organisationer deltar i projektet som pågår över hela landet. I detta sammanhang förtjänar det att nämnas att , för att möjliggöra ett framtida EU-medlemskap, måste uppfylla de politiska Köpenhamnskriterierna, bland vilka ett starkt minoritetsskydd ingår. Därmed har man ytterligare ett incitament att verkligen tackla antisemitism och besläktade samhällsproblem. utvärderar kontinuerligt de insatser som görs för att förstärka demokratins kultur, vilket är ett av de fyra delmålen för det svenska stödet till . Huvudkomponenterna i demokratistödet är EU:s partnersamverkansprogram (twinning-samarbetet) mellan det svenska och det litauiska domstolsväsendet, vänorts-, landstings- och länsstyrelsesamarbetet, samt utbildning av anställda i offentlig förvaltning. Fjolårets svenska stöd till uppgick till . Av dessa gick nästan 16 miljoner till stöd för mänskliga rättigheter och demokratisk samhällsstyrning. har även startat det s.k. Visbyprogrammet, finansierat ur den första Östersjömiljarden. Syftet med programmet är bl.a. att ge stöd till samhälls- och naturvetenskapligt forskningsutbyte, samt att påskynda den politiska reformprocessen i . Sida utvärderar fortlöpande effektiviteten av stöd och har slutsatserna från deras rapporter varit övervägande positiva. Spridningseffekten av demokratistödet är mycket stor, och de litauiska myndigheterna har visat sig både professionella och samarbetsvilliga.