ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
frs · GO12672 · 2001-02-21 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:672 om travsporten har frågat statsrådet om han är beredd att medverka till att travsporten ska beskattas som näringsverksamhet och öka dess konkurrenskraft på den internationella spelmarknaden. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på frågan. Nuvarande regler medger att travsport beskattas enligt reglerna för näringsverksamhet om inte den bedrivna verksamheten är av hobbykaraktär. För att travsport skattemässigt ska betraktas som näringsverksamhet gäller @ i likhet med vad som gäller för annan verksamhet @ att den är varaktig, självständig och bedrivs med vinstsyfte. I många fall krävs det en helhetsbedömning, bl.a. av verksamhetens omfattning, för att avgöra om den skattemässigt ska anses utgöra näringsverksamhet eller är av hobbykaraktär. Bedömningen får göras i varje enskilt fall av de rättstillämpande myndigheterna. Jag anser att det inte finns skäl att generellt betrakta travsport som näringsverksamhet i beskattningssammanhang och avser inte att föreslå någon förändring av nuvarande ordning. AB Trav och Galopp (ATG) har , med tillstånd av regeringen, bedrivit vadhållning i samarbete med trav- och galoppsportens centrala organisationer i de övriga nordiska länderna. ATG har vidare ansökt hos regeringen om att få bedriva spelsamarbete vid spel på hästtävlingar även utanför de nordiska länderna, om övriga samarbetsorganisationer och berörda myndigheter ger sitt samtycke. Frågan om att underlätta internationellt spelsamarbete vid spel på hästtävlingar har utretts av den s.k. (SOU 2000:50). Förslagen i denna utredning har remissbehandlats och bereds inom .
frs · GO12673 · 2001-02-22 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:673 om afrikanska koloni har frågat mig om jag är beredd att på plats och i samverkan med myndigheter skapa någon form av permanent utställning av afrikanska verksamhet . Det är angeläget att historia skildras öppet och allsidigt. Självfallet får man inte blunda för vad kallar mörka partier. En viktig del av historia är våra relationer till andra länder och folk. Det ankommer dock i första hand på de institutioner som har i uppdrag att förmedla kunskaper om svensk kultur, att medverka till att och dess historia presenteras allsidigt, både i och i utlandet. Som exempel på institutioner som kan komma ifråga kan nämnas centralmuseerna och . Om det i något annat land finns intresse för att få historiska roll belyst, är berett att hjälpa till genom att förmedla kontakt med de institutioner som kan komma i fråga.
frs · GO12675 · 2001-02-22 00:00:00 — Svar på frågorna 2000/01:675 om i , 676 om polisens verksamhet i , 677 om resursbristen inom polisen i och 735 om massuppsägning av poliser i har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att polisverksamheten i ska få de resurser som behövs för att verksamheten ska kunna bedrivas på det sätt som regeringen angett. har frågat mig vilka åtgärder jag är beredd att vidta för att polisverksamheten i ska kunna uppfylla ambitionerna i verksamhetsplanen. har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att polisen i i fortsättningen ska kunna upprätthålla en långsiktig polisverksamhet i länet utan att behöva använda sig av krediter. Slutligen har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att avvärja det hot om massuppsägning av poliser som han anser föreligger i . Jag har valt att besvara frågorna i ett sammanhang. ansvarar för fördelningen av polisens resurser och har tillsyn över polisväsendet. I varje polisdistrikt finns en polismyndighet som ansvarar för polisverksamheten där. leds av en polisstyrelse. Det är styrelsens uppgift att avgöra viktiga frågor om myndighetens ekonomi och verksamhetsinriktning. Styrelsen ska också särskilt se till att polisarbetet bedrivs effektivt och att det uppfyller kraven på rättssäkerhet. Ansvarsfördelningen mellan regeringen och myndigheterna innebär alltså att det inte ankommer på mig som justitieminister att vidta några åtgärder eller i övrigt kommentera förhållanden vid en enskild polismyndighet. har ännu inte fördelat det stora tillskottet på polismyndigheterna. Tillskottet fördelas efter de årliga budgetdialogerna mellan styrelsen och polismyndigheterna. Jag vet att , bl.a. med anledning av det stora tillskottet, planerar att inleda budgetdialogerna . Jag vill understryka att regeringen gjort bedömningen att det tillskott som polisen får är tillräckligt för att polisens verksamhet ska kunna växa. Fler poliser ska utbildas och fler civila specialister ska anställas. Regeringen angav i budgetpropositionen att den ansträngda ekonomiska situationen inom polisen kan leda till att polisens nuvarande anslagskredit kan vara otillräcklig för en verksamhet på den nivå som angavs i budgetpropositionen. Det är viktigt att polismyndigheterna fortsätter att driva det omfattande förändrings- och rationaliseringsarbetet för att ytterligare effektivisera polisen. har den viktiga uppgiften att samordna det arbetet. vill jag slå fast att regeringen avser att noga följa polisväsendets verksamhet och resultat och återkomma till om de ytterligare insatser som erfordras för att fullfölja statsmakternas intentioner för utvecklingen av rättsväsendet.
frs · GO12676 · 2001-02-22 00:00:00 — Svar på frågorna 2000/01:675 om i , 676 om polisens verksamhet i , 677 om resursbristen inom polisen i och 735 om massuppsägning av poliser i har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att polisverksamheten i ska få de resurser som behövs för att verksamheten ska kunna bedrivas på det sätt som regeringen angett. har frågat mig vilka åtgärder jag är beredd att vidta för att polisverksamheten i ska kunna uppfylla ambitionerna i verksamhetsplanen. har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att polisen i i fortsättningen ska kunna upprätthålla en långsiktig polisverksamhet i länet utan att behöva använda sig av krediter. Slutligen har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att avvärja det hot om massuppsägning av poliser som han anser föreligger i . Jag har valt att besvara frågorna i ett sammanhang. ansvarar för fördelningen av polisens resurser och har tillsyn över polisväsendet. I varje polisdistrikt finns en polismyndighet som ansvarar för polisverksamheten där. leds av en polisstyrelse. Det är styrelsens uppgift att avgöra viktiga frågor om myndighetens ekonomi och verksamhetsinriktning. Styrelsen ska också särskilt se till att polisarbetet bedrivs effektivt och att det uppfyller kraven på rättssäkerhet. Ansvarsfördelningen mellan regeringen och myndigheterna innebär alltså att det inte ankommer på mig som justitieminister att vidta några åtgärder eller i övrigt kommentera förhållanden vid en enskild polismyndighet. har ännu inte fördelat det stora tillskottet på polismyndigheterna. Tillskottet fördelas efter de årliga budgetdialogerna mellan styrelsen och polismyndigheterna. Jag vet att , bl.a. med anledning av det stora tillskottet, planerar att inleda budgetdialogerna . Jag vill understryka att regeringen gjort bedömningen att det tillskott som polisen får är tillräckligt för att polisens verksamhet ska kunna växa. Fler poliser ska utbildas och fler civila specialister ska anställas. Regeringen angav i budgetpropositionen att den ansträngda ekonomiska situationen inom polisen kan leda till att polisens nuvarande anslagskredit kan vara otillräcklig för en verksamhet på den nivå som angavs i budgetpropositionen. Det är viktigt att polismyndigheterna fortsätter att driva det omfattande förändrings- och rationaliseringsarbetet för att ytterligare effektivisera polisen. har den viktiga uppgiften att samordna det arbetet. vill jag slå fast att regeringen avser att noga följa polisväsendets verksamhet och resultat och återkomma till om de ytterligare insatser som erfordras för att fullfölja statsmakternas intentioner för utvecklingen av rättsväsendet.
frs · GO12677 · 2001-02-22 00:00:00 — Svar på frågorna 2000/01:675 om i , 676 om polisens verksamhet i , 677 om resursbristen inom polisen i och 735 om massuppsägning av poliser i har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att polisverksamheten i ska få de resurser som behövs för att verksamheten ska kunna bedrivas på det sätt som regeringen angett. har frågat mig vilka åtgärder jag är beredd att vidta för att polisverksamheten i ska kunna uppfylla ambitionerna i verksamhetsplanen. har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att polisen i i fortsättningen ska kunna upprätthålla en långsiktig polisverksamhet i länet utan att behöva använda sig av krediter. Slutligen har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att avvärja det hot om massuppsägning av poliser som han anser föreligger i . Jag har valt att besvara frågorna i ett sammanhang. ansvarar för fördelningen av polisens resurser och har tillsyn över polisväsendet. I varje polisdistrikt finns en polismyndighet som ansvarar för polisverksamheten där. leds av en polisstyrelse. Det är styrelsens uppgift att avgöra viktiga frågor om myndighetens ekonomi och verksamhetsinriktning. Styrelsen ska också särskilt se till att polisarbetet bedrivs effektivt och att det uppfyller kraven på rättssäkerhet. Ansvarsfördelningen mellan regeringen och myndigheterna innebär alltså att det inte ankommer på mig som justitieminister att vidta några åtgärder eller i övrigt kommentera förhållanden vid en enskild polismyndighet. har ännu inte fördelat det stora tillskottet på polismyndigheterna. Tillskottet fördelas efter de årliga budgetdialogerna mellan styrelsen och polismyndigheterna. Jag vet att , bl.a. med anledning av det stora tillskottet, planerar att inleda budgetdialogerna . Jag vill understryka att regeringen gjort bedömningen att det tillskott som polisen får är tillräckligt för att polisens verksamhet ska kunna växa. Fler poliser ska utbildas och fler civila specialister ska anställas. Regeringen angav i budgetpropositionen att den ansträngda ekonomiska situationen inom polisen kan leda till att polisens nuvarande anslagskredit kan vara otillräcklig för en verksamhet på den nivå som angavs i budgetpropositionen. Det är viktigt att polismyndigheterna fortsätter att driva det omfattande förändrings- och rationaliseringsarbetet för att ytterligare effektivisera polisen. har den viktiga uppgiften att samordna det arbetet. vill jag slå fast att regeringen avser att noga följa polisväsendets verksamhet och resultat och återkomma till om de ytterligare insatser som erfordras för att fullfölja statsmakternas intentioner för utvecklingen av rättsväsendet.
frs · GO12678 · 2001-02-21 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:678 om småföretagens problem med kommunala bolag har frågat om näringsministern avser verka för att sanktioner införs mot kommuner som bedriver kommersiell verksamhet. fråga berör konkurrenspolitiken. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska besvara frågan. Jag besvarade en interpellation från (2000/01:76) om näringsverksamhet avseende i princip samma frågeställning som tas upp i denna fråga. I interpellationssvaret redovisade jag att Rådet för konkurrens på lika villkor hade överlämnat en slutrapport till regeringen . I denna rapport konstaterar rådet att man på flera sätt kan begränsa de konkurrensproblem som uppstår när offentlig och privat verksamhet agerar på samma marknad. Ett sätt är att besluta om att kommuner, landsting och statliga aktörer bör upphöra med att bedriva artfrämmande verksamhet. Ett annat är att överskottsförsäljning bör begränsas till att gälla enbart begränsade, tillfälliga och oavsiktliga överskott. Om lagstiftning ska övervägas förordar rådet att man i konkurrenslagen inför en bestämmelse som tar sikte på att korrigera konkurrenssnedvridande beteende från offentliga aktörer. En kompletterande promemoria som behandlar hur en sådan bestämmelse skulle kunna utformas i konkurrenslagen utarbetas just nu i . Rådets rapport och promemorian från kommer att remissbehandlas gemensamt . Regeringen kommer att återkomma är slut om vilka åtgärder som bör vidtas på detta område. Min avsikt i denna fråga är att finna en långsiktig lösning som är väl förankrad i alla läger. I avvaktan på regeringens ställningstagande har rådet fått en förlängning av sitt uppdrag till . Rådet ska fortsätta att behandla enskilda klagomål om konkurrenssnedvridningar av allmänt intresse och utveckla och informera om tillämpningen av de riktlinjer som rådet enats om. Regeringen kommer också att ta ställning till rådets eventuella framtid som konfliktlösande forum.
frs · GO12679 · 2001-02-21 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:679 om reklamskatten de har frågat mig när regeringen avser att lägga fram ett förslag om slopad reklamskatt. reklamskatteutredning föreslog i sitt betänkande SOU 1997:53 ett avskaffande av reklamskatten. Utredningen gjorde i sitt betänkande en noggrann genomgång av de problem som föreligger beträffande reklambeskattningen. Utredningens uppfattning var att det saknas förutsättningar att komma till rätta med de påtalade bristerna i reklambeskattningen. Man ansåg att det inte går att åstadkomma en generell och konkurrensneutral skatt på reklam annat än till priset av en reglering som inte är godtagbar från tillämpnings- och kontrollsynpunkt. Nästan samtliga remissinstanser tillstyrkte utredningens förslag att avskaffa reklamskatten. Regeringen uttalade i proposition 1997/98:150 att man anser att reklamskatten bör avskaffas. Man konstaterade dock att det saknades förutsättningar att finansiera ett totalt avskaffande av reklamskatten. Eftersom regeringen ansåg att det förelåg särskilt allvarliga problem när det gällde beskattningen av reklamtrycksaker föreslogs ett avskaffande av reklamskatten i denna del. Reklamskatten på reklamtrycksaker avskaffades . Regeringen anser fortfarande att hela reklamskatten bör avskaffas. Det är dock inte möjligt att nu säga när förutsättningar för finansiering av ett sådant avskaffande kan komma att föreligga.
frs · GO12680 · 2001-02-21 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:680 om sänkt ölskatt de har frågat mig om regeringen avser att lägga fram förslag om sänkta ölskatter. Regeringen följer utvecklingen i fråga om alkoholförsäljningen noga. Bl.a. har och drogforskning (SoRAD) i uppdrag att ta fram statistik över konsumtions- och försäljningsutvecklingen. Statistiken ska även inkludera det s.k. mörkertalet. Mot bl.a. denna bakgrund uttalade regeringen i den alkoholpolitiska propositionen att den avser att senare till återkomma till frågan om de skattejusteringar som behövs på alkoholområdet. Regeringen har ännu inte tagit ställning till vilka åtgärder som bör vidtas.
frs · GO12681 · 2001-02-21 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:681 om om de har frågat mig om regeringen avser att föreslå åtgärder med anledning av senaste rapport om . har i sin rapport bl.a. analyserat olika ekonomiska frågor av strukturellt slag. är överlag mycket positiv till den ekonomiska politik regeringen fört och framhåller bl.a. att de positiva konsekvenserna av de strukturella förändringar som gjordes nu börjar visa sig. har framgångsrikt uppnått de mål vi satt upp för den ekonomiska politiken. Siktet är nu inställt på att uppnå målet om sysselsättningsgrad 2004. Regeringen har samma höga ambitionsnivå som tidigare att utforma den ekonomiska politiken utifrån målsättningen att de mål som sätts upp ska uppnås. I Sverigerapporten behandlas också ett antal skattefrågor. För beskattningen av förvärvsinkomster ger organisationen ett erkännande till den inkomstskattereform som påbörjades . efterlyses mer långtgående åtgärder med bl.a. samordnade sänkningar av skatten på förvärvsinkomster och kapitalinkomster. För regeringens del har en fortsatt inkomstskattereform hög prioritet men liksom tidigare blir dess fortsättning beroende av hur de offentliga finanserna utvecklas och av den allmänekonomiska utvecklingen. Regeringen kommer i anslutning till arbetet med budgetpropositionen för att ta ställning till denna och övriga skattefrågor.
frs · GO12682 · 2001-02-28 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:682 om låga födelsetal har frågat jämställdhetsminister vilka skattesänkningar hon ämnar vidta för att göra det lättare för människor att förena familjebildning, arbetsliv och försörjning. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på frågan. Bakgrunden till frågan är den tveksamhet till familjebildning som, enligt , orsakas bl.a. av att skatterna tvingar båda föräldrarna att heltidsarbeta. Enligt min uppfattning bör skattereglerna i möjligaste mån göras generella. Detta bidrar till att skattesystemet uppfattas som rättvist. I första hand bör därför andra medel än skattereglerna användas för att underlätta för barnfamiljerna. genomförs en bred familjepolitisk reform i syfte att förbättra barnens och barnfamiljernas situation och förbättra möjligheten att kombinera barn och förvärvsarbete. I reformen ingår maxtaxa inom barnomsorgen, höjda barnbidrag, förlängd föräldraförsäkring, rätt till barnomsorg för barn till arbetssökande samt ett återinförande av kontaktdagarna i den tillfälliga föräldrapenningen. Jag kan nämna att det på skatteområdet, med början , inletts en reform av förvärvsinkomstbeskattningen som innebär att löntagare och övriga personer med pensionsgrundande inkomster kompenseras för effekterna av den allmänna pensionsavgiften. justeras skiktgränsen uppåt i syfte att minska antalet skattskyldiga som betalar statlig inkomstskatt på förvärvsinkomster. Dessa skattesänkningar leder till lägre marginalskatter för alla låg- och medelinkomsttagare. Huvudlinjen bör även i fortsättningen vara brett inriktade justeringar av skatteuttaget på förvärvsinkomster. Jag avser därför inte att vidta några åtgärder på skatteområdet som riktar sig direkt till barnfamiljerna.
frs · GO12683 · 2001-02-21 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:683 om förslaget om pappamånader har frågat jämställdhetsminister vilka åtgärder hon ämnar vidta för att ge de pappor som vill vara hemma med sina barn möjlighet att vara det utan att familjen ska förlora orimligt i inkomst. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på frågan. Föräldraförsäkringen utgår från barnets bästa och från att barnet behöver och har rätt till båda sina föräldrar. Föräldraförsäkringen gör det möjligt för båda föräldrarna att kombinera arbete med familj och underlättar för såväl kvinnor som män att ta ansvar för sina barn. Regeringen har lämnat en proposition till om vissa förbättringar inom föräldraförsäkringen och föräldraledighetslagen med syfte att ytterligare förstärka föräldrars möjligheter att förena arbete och familj. Förslagen innebär att föräldraförsäkringen blir ännu mer flexibel som tiden med föräldrapenning förlängs. En ytterligare månad som reserveras för mamman respektive pappan föreslås införas inom ramen för den förlängda föräldraförsäkringen. Den första reserverade månaden i föräldraförsäkringen har fallit mycket väl ut och haft ett högt nyttjande bland papporna. Föräldraförsäkringen är viktig i regeringens arbete för jämställdhet. föreslår i sitt slutbetänkande att taket för ersättning från sjukförsäkringen höjs från 7,5 till 10 prisbasbelopp. Regeringen kommer därefter att bereda frågan. I det sammanhanget är det naturligt att regeringen också överväger motsvarande åtgärd inom föräldraförsäkringen. En förändring av de ersättningssystem som vilar på principen om inkomstbortfall i denna riktning är enligt regeringens uppfattning en önskvärd utveckling. De ekonomiska ramarna bestämmer när en sådan förändring kan ske.
frs · GO12685 · 2001-02-21 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:685 om den nya fattigdomen har frågat socialminister vilka åtgärder han ämnar vidta för att unga familjer ska kunna leva på sin lön. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på frågan. Barnbidraget är stommen i det ekonomiska familjestödet. Det utjämnar försörjningsbördan mellan familjer med och utan barn. Det utjämnar också för familjer med barn över livscykeln. Vidare garanterar staten genom underhållsstödet att alla barn till särlevande föräldrar får en rimlig ekonomisk standard. Vi tar i inte hänsyn till försörjningsbördan i skattesystemet utan det beaktas med de ekonomiska familjestöden. Det är regeringens strävan att utforma det ekonomiska stödet till barnfamiljer på ett sådant sätt att det ger barnfamiljerna goda möjligheter att själva påverka sin ekonomi. Utbildning och arbete ska löna sig. Regeringen har därför tillsatt en utredning med uppgift att analysera möjligheten att förändra stödens utformning så att de på ett mer effektivt sätt bidrar till att skapa goda ekonomiska förutsättningar för barnfamiljerna. Utredningen ska pröva möjligheten att förändra stöden i en riktning som innebär att stöden blir mer generella så att barnfamiljernas samlade marginaleffekter minskar som den fördelningspolitiska träffsäkerheten bibehålls eller ökar. Utredningen förväntas lämna sin slutliga redovisning. Det är min avsikt att remittera betänkandet och därefter bereda frågan i regeringen.
frs · GO12687 · 2001-02-22 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:687 om reglerna för vapenattrapper har frågat mig om jag avser att vidta åtgärder för att skärpa reglerna mot vapenattrapper, så att exempelvis s.k. soft air guns blir lättare att skilja från riktiga pistoler. Vapenattrapper kan sägas utgöra efterbildningar som inte är, och i princip inte heller kan göras om till, brukbara skjutvapen. Vissa vapenattrapper utgör emellertid fungerande skjutvapen och faller då under vapenlagens bestämmelser. Så är exempelvis fallet med s.k. soft air guns som särskilt nämns i frågan. För sådana vapen gäller således att de inte utan tillstånd får innehas av personer . Jag delar uppfattning att förekomsten av vapenattrapper utgör ett problem. En del vapenattrapper är till det yttre mycket lika ordinära handeldvapen och detta har lett till incidenter där polis uppfattat vapnen som ett allvarligt hot och stått i begrepp att använda sina tjänstevapen i nödvärn. Risken att de ska komma till användning vid rån och annan liknande brottslighet är också stor. Frågan om en reglering av vapenattrapper har varit uppe till behandling vid åtskilliga tillfällen. I direktiven till vapenutredning uttalades att förekomsten av s.k. soft air guns gav anledning att på nytt överväga om någon form av reglering av tillhandahållandet av vapenattrapper borde införas. Utredningen fann det inte motiverat att föreslå något generellt förbud mot att inneha eller saluhålla vapenattrapper m.m., bl.a. med hänsyn till svårigheterna att på ett lämpligt sätt avgränsa det förbjudna området. Utredningen föreslog emellertid att det förbjudna området för innehav enligt knivförbudslagen skulle utvidgas till att gälla även föremål som är särskilt ägnade att användas som vapen vid hot om brott mot liv eller hälsa (SOU 1996:50, Förbud mot vapen på allmän plats m.m.). I propositionen En skärpt vapenlagstiftning (prop. 1999/2000:27) uttalade regeringen att man, i likhet med utredningen, insåg svårigheterna med att utforma ett generellt förbud, inte minst med tanke på avgränsningsproblematiken. Regeringen menade emellertid att det är angeläget att söka begränsa förekomsten av vapenattrapper och liknande föremål och att frågan om åtgärder för att uppnå detta därför borde bli föremål för fortsatt övervägande. Jag delar uppfattningen att det finns behov av att överväga frågan vidare utifrån de utgångspunkter som regeringen då framförde. Jag kommer därför att återkomma i frågan.