ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · GO111497 · 2001-07-05 00:00:00 — Fråga 2000/01:1497 av () till statsminister om landlistor och export av krigsmateriel Inför beslutet att skulle ratificera det s.k. ramavtalet för krigsmaterielsamarbete mellan och fem andra europeiska länder var en avgörande diskussion hur detta påverkar den svenska offentligheten vad gäller krigsmaterielärenden. Samtliga motionärer krävde att landlistorna över godkända exportdestinationer skulle offentliggöras. I regeringens proposition 2000/01:49 anges att den grad av offentlig insyn som gäller även fortsättningsvis kommer att gälla, dvs. att dessa landlistor ska redovisas för . Det är en sak om landlistorna visas för , en annan om de är offentliga och öppna för allmänheten. Det står inte på någon plats i ramavtalet att landlistorna ska vara hemliga. Detta är alltså en fråga som är öppen för förhandling mellan de berörda samarbetsländerna. Frågan är nu vilken hållning regeringen har i denna fråga och vilka argument man använder för sin hållning. var i riksdagsdebatten mycket tydlig på denna punkt: "landlistorna kan inte vara offentliga" sade . Regeringens åsikt att dessa listor inte bör offentliggöras är alltså klar. Men varför har inte klargjorts på ett tillfredsställande sätt. Jag vill fråga försvarsminister : Av vilka skäl anser ministern att det inte är möjligt att offentliggöra de landlistor som upprättas inom ramavtalet?
fr · GO111498 · 2001-07-05 00:00:00 — Fråga 2000/01:1498 av () till socialminister om psykisk ohälsa hos barn och ungdomar har den psykiska ohälsan hos unga människor ökat i de flesta västländer. I de nordiska länderna har de psykosomatiska besvären hos barn nästan fördubblats , vilket framgår av en aktuell avhandling. Olika utredningar pekar i samma riktning. Inom forskningen ges någorlunda samstämmiga svar på frågan om vad som förklarar psykisk ohälsa hos barn och ungdomar. Man tror att den ökning som skett kan härledas till förändringar i barnens sociala sammanhang. Riskfaktorer är exempelvis arbetslöshet, låg utbildning, dålig ekonomi, social isolering samt TV- och filmvåld. Framför allt anses dock förändrade familjemönster ha påverkat utvecklingen. I samband med att familjen splittras upplever många barn att de saknar trygghet och sammanhang, vilket kan leda till oro och psykosomatiska besvär. I växer vart fjärde barn upp med skilda föräldrar. Hur kommer ministern att arbeta för att komma till rätta med de växande problemen med psykisk ohälsa hos barn och ungdomar?
fr · GO111499 · 2001-07-09 00:00:00 — Fråga 2000/01:1499 av () till justitieminister om nationella identitetskort Promemorian om nationella förefaller dröja. Det vore i detta läge lämpligt att till de kommande koppla möjligheten till elektronisk identifiering. Ett kombinerat visuellt och elektroniskt skulle kunna underlätta hanteringen mellan ett flertal olika sektorer och medborgarna. Det skulle bli ett värdefullt tillskott i en öppen infrastruktur som ska fungera och där identiteten måste säkerställas. RSV och PRV är sådana statliga myndigheter vars kontakter med medborgarna och ärendehanteringen skulle kunna förenklas, som identiteten säkerställs elektroniskt. Det är dags att leva upp till IT-propositionen att "en bred samverkan . inleds i syfte att få till stånd en samsyn om hur man kan stimulera och utveckla en gemensam infrastruktur för elektroniska signaturer, t.ex. genom en lösning baserad på aktiva kort." En samordning av standarden för visuella nationella och elektroniska skulle ge en utveckling mot en öppen infrastruktur, där identiteten säkerställs. Vad avser justitieministern vidta för åtgärder för att stimulera denna utveckling?
fr · GO111500 · 2001-07-09 00:00:00 — Fråga 2000/01:1500 av () till socialminister om glukosamin har beslutat att produkter som innehåller glukosamin ska klassificeras som läkemedel. Tillfälliga försäljningstillstånd kan ges med i praktiken orimliga förbehåll. Produkter med sådana tillstånd får endast säljas via apotek. Den fria handeln går därmed över till statligt monopol. Läkemedelslagen har en mycket vid ram som innebär att det är bara läkemedel som får förebygga, lindra och bota sjukdom. Att tolka vilka ämnen eller produkter som ska omfattas av lagen torde vara en orimlig arbetsuppgift. Är vitaminer, knäckebröd, mineraler som järn eller A-fil att betrakta som förebyggande läkemedel? I och i många andra länder säljs glukosamin som kosttillskott. Glukosamin, som är en kroppsegen substans, har sålts som anti-artrosmedel under utan att några allvarliga biverkningar har framkommit. är medvetet om den positiva effekten av glukosamin och att den inte innebär någon uppenbar biverkningsrisk. Denna är dock utformad så att vanliga kroppsegna ämnen, samt ett stort antal livsmedel, helt i onödan kan omfattas av lagen. Regeringen bör därför se över lagstiftningen och lägga fram nya riktlinjer för klassificering av läkemedel. Genom rigid tolkning av läkemedelslagen skapas onödig ohälsa och stora offentliga kostnader. Egenvård i form av sunda matvanor och kosttillskott bör i stället främjas. Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att se över läkemedelslagen?
fr · GO111501 · 2001-07-10 00:00:00 — Fråga 2000/01:1501 av () till finansminister om Tobinskatten de gröna har arbetat för att skulle ta upp frågan om Tobinskatten under det svenska ordförandeskapet till diskussion på EU-nivå. Men den har vid upprepade tillfällen sagt att det inte är någon ide. har det belgiska ordförandeskapet annonserat att de tänker ta upp frågan om Tobinskatten på Ekofinmötet i . Det är något som vi i välkomnar. Men är det viktigt att bidrar till att ta till vara på Liègemötet för att få till stånd en konstruktiv process. Det är också viktigt att den för en diskussion med svenska frivilligorganisationer om hur ska ta till vara mötet i . Det är lite oroväckande att det finns olika uppfattningar i den om Tobinskatten. På vilket sätt avser finansministern driva frågan om Tobinskatten på Ekofinmötet i och hur kommer den linjen att förankras?
fr · GO111502 · 2001-07-10 00:00:00 — Fråga 2000/01:1502 av () till utrikesminister om och folkrätten premiärminister sade den 3juli 2001 att kommer att fortsätta att döda misstänkta palestinier. Minst 24 personer har dödats vid 19 israeliska militära attacker på ockuperad mark. Dessa dödsskjutningar föregås inte av en rättegång, utan kan ses som olagliga avrättningar eller mord. Dessa avrättningar sker inte i tysthet utan försvaras öppet av ledande politiker som premiärministern och försvarsministern, och utgör ett flagrant brott mot folkrätten. Hur avser utrikesministern agera för svensk del, i EU och i FN för att förmå staten att upphöra med ovan nämnda avrättningar?
fr · GO111503 · 2001-07-10 00:00:00 — Fråga 2000/01:1503 av () till socialminister om läkemedel på kredit har ett kreditsystem som gör det möjligt för kunderna att köpa läkemedel på kredit. Detta är i sig inget märkligt. Däremot har det framkommit mycket kritik mot att krediter beviljas alltför lättvindigt. Så gott som inga av de kontroller som normalt görs vid kreditgivning utförs när beviljar kredit. Detta har lett till stora problem både för och för den enskilde som beviljats kredit. När ett s.k. delbetalningsavtal undertecknas kontrolleras inte personens betalningsförmåga. Och när avtalet väl finns kan det inte hävas. Apotekens personal har ingen aning om hur stora skulder kunden har. Personalen kan bara se att det finns ett kreditavtal. Kreditmöjligheten, som egentligen var tänkt för äldre, utnyttjas och överutnyttjas till större delen av personer . Det finns således all anledning att ompröva ordningen med läkemedelskredit i dagens tappning. Min fråga är: Vilka åtgärder avser statsrådet vidta för att komma till rätta med det överutnyttjande av läkemedelskrediter som sker ?
fr · GO111504 · 2001-07-11 00:00:00 — Fråga 2000/01:1504 av () till socialminister om avdragsgilla hushållsnära tjänster Jag besökte småföretaget i . Det är ett företag som erbjuder hushållsnära tjänster åt knappt 300 hushåll. Dels rör det sig om äldre människor som köper tjänsterna, dels barnfamiljer. På grund av de höga skattesatserna kostar den här hjälpen 200@250kr . Följaktligen är det bara välbeställda pensionärer eller barnfamiljer där båda föräldrarna förvärvsarbetar som har råd med avlastningen. Citypigornas service kräver mindre byråkrati än den kommunala . Ingen behovsprövning krävs, och det går bra att köpa små tjänster. En äldre dam jag träffade i köpte endast en halvtimmes tvätthjälp . Det var allt som krävdes för att hon skulle klara sig. Det är en rättvisefråga att också de som inte är lika välbeställda har möjlighet att köpa sådana tjänster. I kan alla dra av halva kostnaden i deklarationen. En god början i vore att varje hushåll får dra av . Vilka åtgärder är socialministern beredd att vidta för att nämnda avdragsrätt införs i ?
fr · GO111505 · 2001-07-11 00:00:00 — Fråga 2000/01:1505 av () till försvarsminister om teknikutveckling inom området för minröjning skriver i sitt frågesvar (fråga nr 2000/01:1300) att "forskning och teknikutveckling inom minröjningsområdet har haft hög prioritet". Behovet av ny minröjningsteknik är mycket stort. Men är det svårt att få fram effektiva systemet eftersom marknaden är osäker. Den svenska försvarsmakten har exempelvis ännu varken beställt minröjningsmaskiner eller det svenska biosensorsystemet, den "konstgjorda hundnosen", som enligt chefen för är "det mest lovande av all ny teknik inom minröjningsområdet" (uttalande ). Regeringens proposition 1999/2000:30 Det nya försvaret slår fast "att Minröjningsförmågan bör ytterligare utvecklas genom bl a forskning, konkret materielutveckling och utbildning". Och i budgetpropositionen betonas att Försvarsmaktens forskning och teknikutveckling för internationella insatser ska prioritera "förmåga till min- och ammunitionsröjning". Det är bra. Men i det pågående arbetet med Försvarsmaktens strategi för forskning och teknikutveckling, som ska börja gälla fr.o.m. , har jag dock informerats om att dessa prioriteringar lyser med sin frånvaro. Jag vill fråga ministern: Avser försvarsministern att vidta några åtgärder för att få Försvarsmakten att verkställa regeringens ambitioner avseende teknikutveckling inom minröjningsområdet?
fr · GO111506 · 2001-07-12 00:00:00 — Fråga 2000/01:1506 av () till justitieminister om ammunition vid polisers skjutövningar Det torde vara en självklarhet att svenska polismän håller en hög kompetens vad gäller att använda sina tjänstevapen. I synnerhet krävs mycken övning för att uppnå god träffsäkerhet med tjänstepistolerna. Det är av stor vikt för såväl polismännen som oss medborgare att användandet av dem i trängda lägen får avsedd effekt. Följden kan annars bli onödig skada. Polismännen erbjuds gratis ammunition vid s.k. kompetensskjutning. Den polisman som vill öva sig mer får emellertid betala ur egen ficka. Det är inte rimligt att de som på det här viset vill öka sin färdighet ytterligare tvingas betala med privata medel. Tvärtom borde sådan träning uppmuntras. Vilka åtgärder är justitieministern beredd att vidta för att polismännen alltid erbjuds gratis ammunition vid övning med tjänstevapen?
fr · GO111507 · 2001-07-12 00:00:00 — Fråga 2000/01:1507 av () till justitieminister om körkortslösa förare Nästan kan man läsa i tidningarna om hur körkortslösa förare blivit stoppade av polisen och rapporterade för sin körning. handlar det om bilar i dåligt skick som varken är besiktigade, skattade eller försäkrade. Utifrån bl.a. nollvisionsmålet inom trafiksäkerhetsområdet är det enligt min mening viktigt att rättsväsendet inte står maktlöst när det gäller att stoppa denna typ av olovlig körning. Om en körkortslös förare kör en obesiktigad bil och stoppas för olovlig körning kan föraren, efter skriven polisrapport, lämna platsen @ körandes. Som påföljd för sitt trafikbrott får föraren oftast böter. Men i de fall då den körkortslöse föraren lever på existensminimum och redan är skuldsatt hos kronofogden, läggs böterna till den redan befintliga skulden. Ett annat av polisens medel mot körkortslösa förare är att beslagta bilen. Därefter måste en åklagare hos domstol begära att bilen förverkas (staten tar över ägandet). Men då lagstiftningen används restriktivt förverkas bilar sällan. Min fråga till justitieministern: Vilka åtgärder ämnar statsrådet vidta för att göra det möjligt för polisen att effektivt stoppa körkortslösa förare?
fr · GO111508 · 2001-07-12 00:00:00 — Fråga 2000/01:1508 av () till näringsminister om enskilda vägar Det förslag om överföring från allmänna vägar till enskild drift som tidigare aviserats har framlagts. Utredaren har föreslagit att totalt vägar i landet ska övergå till enskild drift. För mitt hemlän, , skulle förslaget @ om det genomförs @ omfatta av vägnätet. Det skulle enligt mångas uppfattning innebära närmast ekonomisk katastrof för de berörda kommunerna. Eftersom de enskilda människorna i de glest bebyggda områdena i de flesta fall inte kommer att klara av vägdriften själva blir i sista hand kommunerna tvungna att ta över det ekonomiska ansvaret. Enligt min mening bör inte staten vältra över infrastrukturkostnader på enskilda och kommuner @ som regeringen talar om att "hela ska leva" och att alla regioner ska ha likvärdiga villkor när det gäller t.ex. tillgång till farbara vägar. Regeringen har lovat att lägga fram en infrastrukturproposition . I det sammanhanget bör frågan om eventuell överföring av vägar till enskild drift vara diskuterad inom . Jag vill nu fråga näringsminstern: Avser statsrådet att förverkliga förslaget om överföring av allmänna vägar till enskild drift?
fr · GO111509 · 2001-07-12 00:00:00 — Fråga 2000/01:1509 av () till justitieminister om polisens resurser vistas en inte föraktlig del av invånare på @ i vissa kommuner fyrdubblas befolkningen! Detta som en tredjedel av polisens personal går på en, särskilt efter , välförtjänt ledighet. Men detta är en situation som återkommer år även om den accentueras detta år. En del polisstationer tvingas stänga på grund av polisbrist eller ha minskat öppenhållande. För att klara verksamheten med färre poliser prioriteras utryckningar, ungdomsutredningar och våld mot kvinnor. Det kan inte vara rimligt att polisen endast hinner med akuta fall. För att allmänhetens förtroende för rättsväsendet ska upprätthållas krävs att alla brott utreds och beivras. Alla måste kunna känna trygghet på gator och torg också i ett tättbefolkat . Med anledning av ovanstående vill jag fråga justitieministern: Vilka åtgärder avser statsrådet vidta för att stärka polisens personella resurser i ?
fr · GO111510 · 2001-07-13 00:00:00 — Fråga 2000/01:1510 av () till miljöminister om kvicksilver och kadmium har beslutat om en utfasning av farliga ämnen. Det innebär bl.a. att nyproducerade varor så långt det är möjligt ska vara fria från kvicksilver , från kadmium och bly . har efterlyst mer långtgående och snabbare åtgärder i , inom EU och internationellt när det gäller utfasningen av kvicksilver. Att vidta åtgärder för att hindra ytterligare brytning och spridning av kvicksilver från spanska statens förlustbringande gruva i med en årlig produktion av kvicksilver. exporterar merparten till med svag miljölagstiftning. Forskarna i har avvecklat kvicksilverceller i kloralkaliindustrin men att industrins intentioner inom EU är en fortsatt drift med kvicksilverceller trots att det enligt forskarna är både socialt och ekonomiskt möjligt att konvertera alla kloralkalifabriker inom EU till kvicksilverfri teknologi . Enligt nätupplagan av danska Politiken riskerar införandet av ett EU-direktiv om ett förbud för giftiga kadmiumbatterier att bli framskjutet. Orsaken enligt tidningen är kraftiga påtryckningar av den franska batteriindustrin. Vilken åtgärd avser miljöministern att vidta för att målet hållbar utveckling inom EU ska uppfattas som trovärdigt när det gäller kvicksilver och kadmium?
fr · GO111511 · 2001-07-16 00:00:00 — Fråga 2000/01:1511 av () till justitieminister om ersättning till näringsidkare efter kravallerna i Under i gick hundratals vänstersympatisörer bärsärkagång i med resultatet att enskilda näringsidkare fick sina affärer sönderslagna för ett värde motsvarande 30@50 miljoner kronor. Polisen lyckades med att säkra toppmötet men man misslyckades totalt med att skydda enskilda personer och näringsidkare i . Att detta inte beror på de enskilda poliserna torde var uppenbart för alla. Faktum kvarstår dock att är en våldtagen stad och många näringsidkare kommer att få betala kostnaden för rättsstatens misslyckande då ett flertal försäkringsbolag inte ämnar betala ut någon ersättning. Med hänvisning till det anförda vill jag ställa följande fråga till statsrådet : Vilka åtgärder ämnar justitieministern vidta för att Göteborgshandlarna ska få ersättning för de skador som uppstod vid kravallerna i samband med i ?
fr · GO111512 · 2001-07-13 00:00:00 — Fråga 2000/01:1512 av () till justitieminister om gängvåldet i Gängvåldet i har skördat nya offer. Redan har ett flertal individer skadats och det är enbart tur som gör att inte tredje person har drabbats av våldet. Det påträngande våldet tydliggör polisens brist på nödvändiga resurser. Denna resursbrist hotar rättssäkerheten. Ska enskilda individer och företagare återfå förtroendet för polisväsendet måste det ske något drastiskt som visar att regeringen tar dessa frågor på allvar och ämnar agera för att bryta det ökande grova våldet. Med hänvisning till det anförda vill jag ställa följande fråga till statsrådet : Vilka åtgärder ämnar justitieministern att vidta för att polisen ska få de resurser man behöver för att kunna stoppa det eskalerande gangsterkriget i ?
fr · GO111513 · 2001-07-16 00:00:00 — Fråga 2000/01:1513 av () till justitieminister om permissionsregler Efter Malexandermorden skärpte reglerna för permission, något som hade krävt . rapporterar emellertid SR:s Ekot om ett fall där reglerna inte efterlevs. Det rör sig om en tungt kriminellt belastad man som beviljats över 100 ledigheter. har han dessutom fått upp till tretton timmars frigång varje vardag, trots att detta endast får beviljas högst före frisläppandet. Vilka åtgärder är justitieministern beredd att vidta för att se över lagstiftningen kring permissionsregler?
fr · GO111514 · 2001-07-16 00:00:00 — Fråga 2000/01:1514 av () till statsrådet om ungdomars ställning på arbetsmarknaden Också under denna sommar har fackföreningsrörelsen på ett förtjänstfullt sätt visat hur ungdomar utnyttjas som billiga sommararbetare. Extra tragiskt är det att se hur flera kommuner väljer att ge ungdomar jobb till extremt låga löner. Även om det är positivt med jobb så är det inte rimligt att man skapar jobb som lär ungdomar att man inte har samma värde på arbetsmarknaden på grund av sin låga ålder. I praktiken innebär detta en lönedumpning för de ungdomar som får vanliga sommarjobb och där man borde haft högre lön då man genomför ett faktiskt arbete. Med hänvisning till det anförda vill jag ställa följande fråga till statsrådet : Vilka åtgärder ämnar statsrådet att vidta för att stärka ungdomarnas ställning på arbetsmarknaden?
fr · GO111515 · 2001-07-16 00:00:00 — Fråga 2000/01:1515 av () till statsrådet om klassmorfar Barn behöver goda vuxna förebilder för att växa upp till trygga människor. Skolan är här ett komplement till föräldrarnas insatser. Det är därför av största vikt att nedskärningarna i skolan upphör. Den moderna samhällsutvecklingen har lett till ett antal hinder för naturliga möten mellan generationerna. Flera barn och ungdomar har mycket liten kontakt med far- och morföräldrar. saknar flera pensionärer en djupare kontakt med barn och ungdomar. I flera kommuner har man infört ett system med "klassmorfar" för att medverka till att skapa kontakter mellan generationerna och för att öka tryggheten i skolan. Försöken har varit mycket positiva och ökat såväl vuxenkontakten som tryggheten i skolvardagen. Problemet är att kommunerna inte anser sig ha råd med den mycket marginella merkostnad som projekt med t.ex. klassmorfar innebär. Pensionärer är en värdefull resurs i skolans arbete. De kan stimulera intresset för historia, samhällskunskap m.m. samt erbjuda tid för samtal, hjälp med läxläsning osv. Det är viktigt att skolan har möjlighet att ta till vara den värdefulla resurs som pensionärer utgör i skolans dagliga arbete. Vilka åtgärder avser ministern vidta för att stimulera kommunerna att införa projekt liknande det med klassmorfar?
fr · GO111516 · 2001-07-18 00:00:00 — Fråga 2000/01:1516 av () till jordbruksminister om import av giftiga ormar Ormar förs in i allt oftare. ökar också införseln av giftiga och mycket giftiga ormar. Det händer att dessa rymmer. I finns inte den kunskap som behövs för ett gott omhändertagande för det fall någon skulle bli biten. Det finns inte heller alltid tillgång till rätt sorts serum. Efter händelsen då en man blivit biten av en mycket giftig orm vill jag ställa följande fråga till ministern. Vilka åtgärder ämnar ministern vidtaga i syfte att i lag reglera vilka ormar som får och inte får importeras till ?
fr · GO111517 · 2001-07-20 00:00:00 — Fråga 2000/01:1517 av () till finansminister om hästen som näringsverksamhet Svensk travsport är en näring som sysselsätter ca 15000 personer. Det är t.ex. fler än den svenska stålindustrin. Skattemässigt har denna bransch missgynnats jämfört med traditionell näringsverksamhet. Om verksamheten skulle få samma skatteregler som övrig näringsverksamhet i skulle hästägarnas kostnader i större grad än , gå tillbaka till djurägarna. Därigenom skulle ännu flera kunna äga häst och skulle återigen kunna bli det avelsland som vi en gång kunnat stoltsera med. Svensk travsport får inte lämna vårt land. Vi har inte råd att låta denna näring lämna landet, inte minst med tanke på alla ungdomars och andras intresse och engagemang för hästar. Med hänvisning till det anförda vill jag ställa följande fråga till statsrådet : Vilka åtgärder ämnar statsrådet att vidta för att förbättra situationen för hästägarna i genom att öppna för denna verksamhet som en näring?
fr · GO111518 · 2001-07-20 00:00:00 — Fråga 2000/01:1518 av () till socialminister om ersättning till personliga assistenter I undrar : "Vad drömmar i den sömnen månde komma . som ger den tåliga förtjänsten?" Samma fråga kan de personliga assistenter som sover på sin arbetsplats ställa. Den tåliga förtjänst som ges dem är . När de gör en insats utgår övertidsersättning. Enligt LSS och dess följdföreskrifter gör handläggarna vid den bedömningen att en personlig assistent behöver göra tre insatser per natt och att varje insats tar . Det kan handla om att vända någon i sängen, rengöra luftvägar från slem eller stötta en ångestfylld människa. Alla med nattarbete vet att den nattens sömn inte är mycket värd och inte ger den nödvändiga dyngsvilan. Enligt min uppfattning bör en sådan natt räknas som övertid eller som arbetad tid. Det råder brist på personliga assistenter till svårt funktionshindrade. Särskit gäller detta storstadsområdena. Orsakerna är flera. Det kan vara problem i arbetsmiljön, tunga lyft, obekväma arbetstider och att det är ett låglöneyrke. Det senare märks tydligt vid en jämförelse med lönen inom andra vårdyrken. En orsak till den stora bristen på personliga assistenter kan vara den snålhet i bedömningen av både tidsåtgången vid insatser och lönesättningen av detta nattarbete. Eftersom detta inte är en facklig fråga utan regleras i LSS och föreskrifter till undrar jag vilka åtgärder ministern har för avsikt att vidta för att förändra bedömningen av de personliga assistenternas ersättning vid nattarbete.