ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · GO11999 · 2001-04-02 00:00:00 — Fråga 2000/01:999 av () till finansminister om bristerna i det kommunala utjämningssystemet Det kommunala utjämningssystemet är baserat på ett flertal faktorer. Tyvärr är det åtskilliga faktorer, som är av stor betydelse för , som ej är inkluderade. Exempelvis tar kommunala utjämningssystemet ej hänsyn till hemlösa, hiv/aids och psykiskt sjuka. Dessa sjukdomar och sociala situationer står utanför de faktorer kommunala utjämningssystemet beaktar för beräkning av fördelning av resurserna. Systemet missgynnar också i egenskap av inflyttningsort genom att de nya invånarnas skattekraft tillfaller först året efter det de flyttat till staden. får utflyttningsorten omgående tillgodoräkna sig att invånarna flyttat ut. Kostnadssystemet beaktar ej heller att kostnaderna är högre för såväl lokaler, exempelvis skollokaler, som löner i än övriga landet. Det högre kostnadsläget leder till att har högre kostnad för grundskola och gymnasium än övriga riket. Ovanstående är exempel på två faktorer som missgynnar när det gäller det kommunala utjämningssystemet, och med anledning av ovanstående vill jag fråga skatteministern. Vad avser skatteministern vidta för åtgärder för att ej längre ska missgynnas av det kommunala utjämningssystemet?
frs · GO121000 · 2001-04-11 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:1000 om väginvesteringar har frågat mig vilka åtgärder jag avser vidta för att öka väginvesteringarna i och därmed förbättra miljön. Trafikproblemen och särskilt trängselsituationen i är välkänd. Jag delar därför uppfattning att det finns behov av insatser i transportsystemet i . I pågår just nu ett av största vägutbyggnadsprojekt, . Den tillsammans med exempelvis Häggviksleden, E 18 Söderhall@Rösa och Haningeleden har finansierats utöver de av väginvesteringarna i landet som menar tillfaller . Utbyggnaderna har möjliggjorts eftersom det funnits en regional enighet om projekten. Så har tyvärr inte fallet varit kring flera andra angelägna väg- och spårutbyggnader. Enligt uppgifter ska det däremot finnas en större regional enighet . Regeringen har tillsatt en särskild beredning som ska verka för en förbättrad transportsituation inom . Beredningen ska redovisa en problemanalys och en målbild till . Till ska den redovisa en långsiktig utvecklingsstrategi men också förslag till utbyggnader. Regeringen avser även att lägga en proposition med inriktning för investeringar, drift och underhåll av transportinfrastrukturen för en period . Då kommer storstädernas behov av förbättrad transportinfrastruktur att tas i beaktande.
frs · GO121001 · 2001-04-11 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:1001 om jämställdheten i statliga bolag har frågat vilka åtgärder som hon är beredd att vidta för att förbättra jämställdheten i statliga bolag och i de bolag där staten är storägare. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på frågan. Låt mig först klargöra att ägde den svenska staten helt eller delvis över 60 bolag. Det är företag av mycket varierande storlek och inriktning; från det börsnoterade med en omsättning på till bolag med en omsättning på några . När det gäller den uppgift som refererar till, nämligen att mer än nio av tio styrelseledamöter i de statliga bolagen är män, kan jag konstatera att denna är helt felaktig. var av styrelseledamöterna i de statliga bolagen kvinnor. Detta kan t.ex. jämföras med att av ledamöterna i de svenska börsnoterade bolagen utgörs av kvinnor. En viktig del av regeringens politik är att ett könsperspektiv ska genomsyra alla delar av denna. Detta gäller givetvis även i statens roll som ägare och företagen med statligt ägande. Regeringen arbetar för att de statliga företagen i sitt arbete ska analysera sin verksamhet utifrån såväl kvinnors och mäns förutsättningar och villkor. När det gäller frågan om könsfördelningen i de statliga bolagsstyrelserna är målet en jämn könsfördelning och regeringen har satt upp ett delmål om att andelen kvinnor ska vara . Min bedömning är att regeringen är på god väg att uppnå detta delmål.
frs · GO121002 · 2001-04-11 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:1002 om sfi och a-kassa har frågat statsrådet vilka åtgärder hon avser att vidta för att invandrare som uppbär arbetslöshetsersättning ska kunna delta i svenskundervisning för invandrare (sfi) utan att bli av med sin arbetslöshetsersättning. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på frågor om arbetslöshetsförsäkringen. refererar till den situation där en person inte utnyttjar möjligheten att delta i svenskundervisning för invandrare i samband med ankomsten till utan i stället väljer att ta ett arbete. Enligt henne har en sådan person inte rätt att vid arbetslöshet delta i svenskundervisning och uppbära arbetslöshetsersättning. Denna ersättning är avsedd att utgöra ett tillfälligt ekonomiskt stöd vid omställning fram till ett nytt arbete. Under tid med sådan ersättning ska en arbetssökande ägna hela sin uppmärksamhet åt att finna ett nytt arbete. Enligt lagen om arbetslöshetsförsäkring lämnas det därför inte ersättning till personer som deltar i utbildning om det inte föreligger särskilda skäl. Vad som är särskilda skäl framgår av förordningen om arbetslöshetsförsäkring. Där sägs att särskilda skäl att lämna arbetslöshetsersättning finns för arbetssökande som deltar i offentliga tillfälliga arbeten eller i orienteringskurser. Ersättning kan även lämnas vid reguljära studier. Det är exempelvis möjligt att, om det tidigare arbetet inte upphörde på grund av studierna och under förutsättning att heltidsarbete söks, fortsätta heltidsstudier som före arbetslösheten bedrevs jämsides med heltidsarbete eller deltidsstudier. I sistnämnda fall måste den studerande kunna intyga att han eller hon är beredd att avbryta studierna om dessa utgör hinder för att ta ett arbete. AMS har gjort den bedömningen att sfi-studier ska behandlas på samma sätt som andra studier vid tillämpningen av reglerna i arbetslöshetsförsäkringen. Vidare finns en möjlighet för studerande som kombinerar sfi-studier med grundskole- eller gymnasiestudier att uppbära särskilt vuxenstudiestöd (svux), särskilt vuxenstudiestöd för arbetslösa (svuxa) eller särskilt utbildningsbidrag (UBS). Den sammanlagda omfattningen av studierna måste dock vara heltid.
frs · GO121003 · 2001-04-11 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:1003 om rehabilitering av arbetslösa som är sjuka har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att arbetslösa sjukskrivna ska ges möjlighet till rehabilitering. Det har inte som hävdar skett någon förändring av regelverket beträffande ansvaret för arbetslösa sjukskrivna . Däremot har i , enligt de uppgifter jag har, meddelat i att kassan fortsättningsvis inte har för avsikt att använda medlen för köp av rehabiliteringstjänster för köp av förberedande arbetsträning till arbetslösa sjukskrivna. Kassan menar att även förberedande arbetsträning ingår i det rehabiliteringsansvar som arbetsmarknadsmyndigheterna har för arbetslösa sjukskrivna. Den typ av gränsdragningsproblematik som uppkommit i är en sak för berörda myndigheter att hantera inom rådande regelverk. Regeringen har i regleringsbreven gett såväl som i uppdrag att aktivt samverka med syfte att uppnå en effektivare användning av tillgängliga resurser inom rehabiliteringsområdet. Samverkan på central nivå ska skapa förutsättningar för aktörerna på regional och lokal nivå att samverka så att varje individs arbetsförmåga tillvaratas och den enskilde ges möjlighet att försörja sig genom eget arbete. Regeringen har dock uppmärksammat att ansvarsfördelningen avseende arbetslösa sjukskrivna eventuellt kan behöva förändras eller förtydligas. fick mot denna bakgrund i uppdrag att bl.a. se över den gråzon som kan uppstå i ansvarsfördelningen mellan myndigheterna vad gäller den arbetslivsinriktade rehabiliteringen (dir. 1999:44). överlämnade sitt slutbetänkande (SOU 2000:78) Rehabilitering till arbete och det har remissbehandlats. Utredningen lämnar en rad förslag som har konsekvenser för hur ansvaret för de arbetslösa sjukskrivna kan utformas. Vidare kan nämnas att föreslår vissa förändringar i ansvaret för arbetslösa sjukskrivna. Utredningen presenterade sitt slutbetänkande (SOU 2000:121) Sjukfrånvaro och sjukskrivning . Regeringen har inlett en omfattande översyn av orsakerna till den ökade ohälsan i arbetslivet. Som framgår ovan har arbetet bedrivits parallellt och ett antal olika förslag har lämnats. Det finns nu behov av att sammanställa de förslag, faktaunderlag och uppslag som har framkommit på olika håll till en helhet. Regeringen beslutade därför att utse en särskild utredare med uppgift att utarbeta en samlad handlingsplan för ökad hälsa i arbetslivet (dir. 2000:92). I detta arbete ingår bl.a. att närmare behandla de förslag som presenterats av och , t.ex. angående ansvarsfördelningen olika myndigheter emellan beträffande arbetslösa sjukskrivna. lämnade utredaren en delrapport med dels en redovisning av handlingsplanens uppläggning och inriktning på åtgärder, dels inledande förslag till åtgärder på kort sikt. Förslag till handlingsplan med redovisning av ytterligare åtgärder på kort sikt samt åtgärder på lång sikt ska lämnas . ska utredaren redovisa åtgärder på .
frs · GO121004 · 2001-04-11 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:1004 om säkerhetsutrustning för traktorer och övriga arbetsmaskiner har frågat mig om jag har för avsikt att lägga fram ett förslag för till regler om säkerhetsutrustning för backning för traktorer och för övriga arbetsfordon. Bakgrunden till frågan är de dödsolyckor som inträffar med backande fordon som saknar tillräcklig varningsutrustning. Först vill jag framhålla att jag delar frågeställarens syn på behovet av skyddsåtgärder för allmänheten och dem som arbetar med traktorer och andra arbetsmaskiner @ särskilt när maskinerna används på allmän väg eller i tätort. Ansvaret för regler om traktorer och andra arbetsmaskiner delas av två myndigheter: och . Båda myndigheterna tillhör ansvarsområde. Ansvaret för traktorer vilar på . Kraven på traktorernas utrustning regleras genom EG-lagstiftning. Det finns inga planer på att i denna lagstiftning ställa krav på särskild utrustning för backningsskydd. Undersökningar har emellertid visat att en stor andel av traktorerna har trafiksäkerhetsbrister. Det kan därför bli aktuellt att införa krav på återkommande fordonskontroll på traktorer i kommande ändringar av EG:s direktiv om fordonsbesiktning. är också en betydande upphandlare av entreprenadarbeten på väg. Vid sådana upphandlingar ställer långtgående krav på backningsregler enligt särskilda föreskrifter som även omfattar backningsvarnare. Ansvaret för utformning av regler om arbetsmaskiner vilar på . Verket har antagit omfattande föreskrifter för de aktuella maskinerna som ställer krav från förarplatsen och anordningar för att avhjälpa risker då sikten är nedsatt. Jag har erfarit att kommer att utöka informationen om vilka regler som gäller samt undersöka möjligheten att effektivisera tillsynen vid arbete med maskinerna i syfte att se till att sikthjälpmedel finns och används när detta behövs. Med hänsyn till det anförda har jag för tillfället inte några planer på att lägga fram förslag om ytterligare åtgärder för att förbättra säkerhetsutrustningen vid backning med traktorer och arbetsmaskiner.
frs · GO121005 · 2001-04-11 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:1005 om fungerande godstrafik har frågat mig vad jag avser att vidta för åtgärder för att utveckla i stället för att avveckla godstransporterna på järnväg. Jag är enig med om att godstrafiken på järnväg har stora problem . har under en följd av år tappat marknadsandelar till vägtrafiken. Det är därför viktigt att godstrafiken på järnväg kan utvecklas och bli ett konkurrenskraftigt alternativ till lastbilstransporterna. Det pågår ett systematiskt arbete för att öka järnvägens konkurrenskraft. Det omfattar allt från järnvägsinvesteringar och organisationsfrågor till arbete för att påverka avgiftssättning och marknadstillträde till de europeiska järnvägarna. Vad gäller utveckling av järnvägsinfrastruktur prioriterar regeringen höjd bärighet och utökad lastprofil för godstrafik på järnväg. transportpolitiska beslut angavs att en godstransportdelegation skulle inrättas med uppgift att följa utvecklingen på godsområdet samt att utveckla ett trafikslagsövergripande synsätt med syftet att effektivisera godstransportsystemet och göra det säkert och ekologiskt hållbart. Delegationen har inkommit med en skrivelse till regeringen om infrastrukturfrågor som underlag till den proposition om inriktning av utveckling av transportsystemet som regeringen avser att lägga fram . Ett annat underlag för det arbetet är preliminära sektorsprogram för att utveckla järnvägens konkurrenskraft som verket tagit fram på regeringens uppdrag. kommer också Godstransportdelegationens slutrapport med förslag till åtgärder. är pådrivande i arbetet inom EU för att förbättra järnvägssektorns konkurrenskraft. Ett antal nya direktiv har beslutats som ger järnvägssektorn, och särskilt godstransporterna, bättre förutsättningar. Av den anledningen pågår inom beredning av direktiv för en utredning som ska ha till uppgift att genomföra de nya EU-direktiven i svensk lagstiftning. Vidare pågår inom beredning av direktiv för en utredning som, i syfte att främja konsumentintresset, ska redovisa förslag för att utveckla järnvägssektorns konkurrenskraft. När dessa olika arbeten slutförts är min förhoppning att regeringen ska kunna återkomma till med en rad åtgärder i syfte att utveckla sektorn och stärka dess konkurrenskraft.
frs · GO121006 · 2001-04-11 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:1006 om historieforskning om folkmord i har frågat mig om jag avser ta initiativ till att historisk forskning om folkmorden kommer till stånd. Det är viktigt att de massakrer och fördrivningar som ägde rum i slutfasen av det , och som drabbade bl.a. assyrierna/syrianerna, diskuteras öppet och fördomsfritt. Det vore ytterst värdefullt om en mer gemensam syn i dessa frågor kunde åstadkommas. För att detta ska bli möjligt fordras total öppenhet och ett förtroendefullt förhållande och samarbete inom historievetenskapen och andra områden av den offentliga diskussionen. Den turkiska regeringen har, liksom alla regeringar, ett ansvar att uppmuntra och underlätta historisk forskning och ge friast möjliga tillgång till sina historiska arkiv. Regeringen har redan, t.ex. genom den konferens @ : Combating Intolerance @ som ägde rum i den 29@30 januari och projektet uppmuntrat dialog och forskning kring frågeställningar som delvis berör den typ av frågor som tar upp. Regeringens beslut att inrätta ett center för svensk-turkiskt samarbete vid generalkonsulatet i är också ett sätt att visa öppenhet för en bred samhällsdialog med .
frs · GO121007 · 2001-04-12 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:1007 om miljökrav på utlandsregistrerade fordon har frågat mig vilka åtgärder jag ämnar vidta för att samma regler vad gäller miljöanpassning ska gälla för svenska såväl som utlandsregistrerade fordon som vistas i . Bakgrunden till frågan är att svensk- och utlandsregistrerade fordon har olika rättigheter i de miljözoner för tunga fordon som har inrättats av storstäderna samt . Reglerna för miljözoner är en angelägenhet och är därför inte en fråga för regeringen. EU:s avgaskrav för tunga fordon är totalharmoniserade. har samma miljökrav för nya tunga fordon gällt i alla medlemsländer. anslöt sig till dessa krav. 1997 skärptes de gemensamma kraven. EU har antagit kravskärpningar i ytterligare tre steg, för , 2006 och 2009 som innebär långtgående miljöförbättringar. Detta har lett till att de tunga fordonen i och de grannländer som är med i EU och EES har samma teknik för avgasrening. Flera av våra grannländer, t.ex. och , gynnar nu skattemässigt fordon och bränslen som är renare än gällande EU-krav. gynnar också fordonsbränslen skattemässigt som är renare än EU-kraven. En annan viktig grupp av länder är ansökarländerna. Samtliga accepterar EU:s avgaskrav fullt ut, varför utvidgningen har positiva effekter för miljöarbetet även inom denna sektor. Även deras fordonsflottor kommer därför att nå en hög teknisk nivå. Regeringen kommer att ge en utredning i uppdrag att se över frågan om beskattningen av vägtrafiken. Utredaren ska bl.a. analysera för- och nackdelar med en kilometerskatt. I utredningens uppdrag kommer även att ingå att den ska studera möjligheterna att ekonomiskt gynna fordon som uppfyller EU:s framtida avgaskrav . Beträffande dieselns miljöegenskaper ligger fortfarande före de flesta EU-länderna och mycket före ansökarländerna. överlämnar kommissionen dock ett förslag om skärpta bränslekrav till och medlemsländerna. I det sammanhanget är det regeringens avsikt att verka för att EU antar miljökrav som är minst lika strikta som kraven för svensk miljöklass 1 diesel och att dessa införs utan onödigt dröjsmål.
frs · GO121008 · 2001-04-11 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:1008 om järnvägskapaciteten mellan och har frågat mig vilka åtgärder jag tänker vidta för att öka järnvägskapaciteten mellan och . Regeringen förbereder en proposition om den framtida utvecklingen av transportinfrastrukturen som kommer att läggas fram för . Regeringen avser därefter att uppdra åt att upprätta en ny stomnätsplan i enlighet med beslut. I detta sammanhang får frågan om kapaciteten på järnvägen mellan och prövas på nytt och eventuella behov av investeringar prioriteras i stomnätsplanen.
frs · GO121009 · 2001-04-11 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:1009 om tågförseningar har frågat mig vilka åtgärder jag ämnar vidta för att åtgärda de senaste månadernas problem med förseningar i tågtrafiken på Ostkustbanan i mellersta och södra . bekräftar bilden att tågtrafiken i södra under framför allt februari drabbats av omfattande störningar. Det är fem händelser på Ostkustbanan som lett till tågstopp och ett stort antal förseningstimmar. Av redovisning framgår att av förseningstimmarna berodde på fel i infrastrukturen inklusive bristande snöröjning medan tågoperatörerna stod för av förseningstimmarna. Faktum är dock att förseningarna på Ostkustbanan minskade och på Norra stambanan ännu mer, jämfört med , vilket är bättre än det uppsatta målet om . Flera faktorer bidrar till tågtrafikens tillförlitlighet, de viktigaste är trafikoperatören, fordonet och infrastrukturen. Regeringen har satt upp ett verksamhetsmål för att tågförseningarna ska minska jämfört med föregående år. uppfylldes inte detta mål. Den främsta orsaken är att tågtrafiken har ökat vilket inneburit större påfrestningar på fordon och infrastruktur. Mot bakgrund av bl.a. den ökande tågtrafiken har regeringen omfördelat av anslag till drift och underhåll. är direkt ansvarigt för förseningar hänförliga till brister i infrastrukturen, men ska också inom ramen för sitt sektorsansvar arbeta för att övriga orsaker åtgärdas. Av årsredovisning för framgår att brister i infrastrukturen stod för av tågförseningarna att jämföra med trafikoperatörerna som stod för av förseningarna och fordonen som stod för . Förseningar hänförliga till infrastrukturen har minskat jämfört med och 1999. Banhållare, trafikledningen och trafikoperatörer har inlett ett samverkansarbete vars syfte är att föreslå och genomföra åtgärder som minskar förseningarna. Jag delar uppfattning att dessa förseningar är otillfredsställande. En tillförlitlig tågtrafik är oerhört viktig för att människor ska känna förtroende för tåget och välja det framför bilen eller flyget. Jag följer därför denna utveckling med intresse och kommer att vidta åtgärder om det behövs.
frs · GO121010 · 2001-04-11 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:1010 om handikappades inkomstgräns för ersättning till godman/förvaltare har frågat socialministern om gällande regler för när den enskilde själv ska betala ersättningen till sin gode man eller förvaltare kan anses rimliga. Hon har också frågat vilka åtgärder som kommer att vidtas för att hitta bättre lösningar när det gäller ersättning till godman och förvaltare. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på frågorna. En godman eller förvaltare har rätt till skäligt arvode och ersättning för utgifter. Om inte särskilda skäl föranleder något annat, ska @ som nämner @ detta betalas med den enskildes medel i den mån hans eller hennes årsinkomst eller tillgångar överstiger två prisbasbelopp enligt lagen om allmän försäkring, dvs. Frågan om nuvarande regler är rimliga eller bör ändras kommer att övervägas i samband med den utvärdering av förmynderskapsreform som planeras.
frs · GO121011 · 2001-04-18 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:1011 om lagen om ersättning till steriliserade i vissa fall har frågat mig om ersättningen till god man/förvaltare diskuterats i samband med lagen om ersättning till steriliserade i vissa fall. Hon har också frågat mig om vilka åtgärder jag avser att vidta för att rätta till ovan nämnda lag då den inte säger något om ersättning till god man/förvaltare. I 3 a § lagen om ersättning till steriliserade i vissa fall anges att ersättningen om inte ska påverka vissa inkomstprövade socialförsäkringsförmåner och kommunala bidrag och avgifter. De angivna bidragen och avgifterna är sådana som är vanligt förekommande och som i regel har stor inverkan på den enskildes ekonomi. En uppräkning av det slag som görs i lagen kan dock inte göras helt uttömmande, vilket frågan om arvode till gode män är ett exempel på. Av 12 kap. 16 § följer att det är överförmyndaren som bestämmer i vad mån arvode och ersättning för utgifter ska betalas med medel som tillhör den enskilde. Huvudregeln är att arvodet ska betalas av den enskilde om denne har en årsinkomst eller tillgångar som överstiger två prisbasbelopp enligt lagen om allmän försäkring, dvs. Denna huvudregel kan dock frångås om det finns särskilda skäl. Frågan om nuvarande regler är rimliga eller bör ändras kommer att övervägas i samband med den utvärdering av förmynderskapsreform som planeras. Enligt uppgifter från i har frågan huruvida ersättningen till personer som blivit steriliserade ska tas i anspråk vid bestämmande av arvode till gode män aktualiserats i ett fåtal ärenden och aldrig i . Föreningen har uppgivit att det finns skillnader mellan olika kommuner i frågan om steriliseringsersättningen ska påverka arvodet till gode män eller inte. Det måste poängteras att den övervägande delen av de personer som har en god man har sådana inkomster att de själva måste betala arvodet. Det ersättningsbelopp som gått ut till personer som har blivit steriliserade behöver således i detta avseende inte ha inneburit någon förändring vid bestämmande av arvode. Jag är medveten om att frågan om ersättningen till steriliserade och arvodet till gode män kan komma att innebära problem för enskilda personer och det som arvodet ska fastställas. Hur problemet ska hanteras blir en fråga för varje enskild kommun. Jag avser emellertid att inleda en diskussion om frågan med berörda parter.