ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
frs · GP12287 · 2001-12-05 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:287 om högskoleverksamhetens lokaler har frågat mig hur jag ser på den orättvisa som råder mellan högskole- och universitetsorter på grund av de olika ägarförhållandena när det gäller lokaler. Vad syftar på är att lokalerna på vissa orter ägs av staten och på andra av kommunen. Utbyggnaden av den högre utbildningen är en väsentlig del av regeringens utbildningspolitik. Det innebär också att högskoleutbildningen expanderar till nya orter. Utbildningen i är ett av flera exempel. Med reformen 1993 av statens lokalförsörjning åtskildes ägandet, förvaltandet och brukandet av statens lokaler. är universiteten och högskolorna enbart hyresgäster. Akademiska Hus har sex dotterbolag med fastighetsförvaltande verksamhet. Bolagen är spridda över hela landet. Som statligt bolag har Akademiska Hus som uppgift att uppföra och hyra ut attraktiva utbildnings- och forskningsmiljöer till högskolor och universitet. Lärosätena är emellertid fria att välja hyresvärd och behöver inte anlita Akademiska Hus om de kan få bättre erbjudanden av andra fastighetsvärdar. och ledning beslutar om var lokaliseringen av utbildning och forskning ska ske. Det ligger naturligtvis i deras intresse att få ändamålsenliga lokaler till så bra villkor som möjligt och vem som är hyresvärd är då rimligen av underordnad betydelse. Kort sagt tycker jag att det är bra att lärosätena kan välja hyresvärd eftersom det ökar konkurrensen på hyresmarknaden och gör att lärosätena kan förhandla om hyran på sina lokaler.
frs · GP12288 · 2001-12-05 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:288 om Nationella stomnätet har frågat mig vad jag kommer att vidta för åtgärder för att förverkliga visionen om att ett nationellt stomnät ska nå alla kommuner sista och att bredband till alla medborgare ska kunna bli verklighet. skulle enligt regeringens uppdrag bygga ut ett stomnät med hög överföringskapacitet till landets alla 289 kommunhuvudorter. Utbyggnad skulle ske på marknadsmässiga villkor och gällde upplåtande av nätkapacitet i form av s.k. svartfiber. Alla kommunhuvudorter skulle vara anslutna . Sedan uppdraget till lämnades har marknadsläget och därmed förutsättningarna för en snabb utbyggnad kraftigt förändrats. Marknadsaktörernas och kommunernas intresse för nätutbyggnad har minskat avsevärt. Genom Svenska kraftnäts egna stomnät, samt andra samverkande företag var 158 kommuner (av landets kommuner) anslutna . Ytterligare 60 kommuner beräknas kunna anslutas . Ca 70 kommuner beräknas dock inte kunna anslutas . Att alla kommuner får minst en anslutningspunkt till ett stomnät med hög överföringskapacitet är en viktig del av regeringens IT-politik. Regeringen har därför beslutat att tillsätta en särskild utredare. Utredaren ska medverka till att förutsättningar skapas så att alla kommuners huvudorter får en anslutningspunkt till det som nät som regeringen uppdrog åt att bygga ut. Regeringen har uppdragit åt utredaren att gå igenom förutsättningarna i de kommuner som inte bedöms få del av det marknadsmässiga utbudet genom uppdraget till . Uppdraget innebär att utredaren ska, kommun för kommun, granska möjligheterna att utnyttja tillgängliga nät, bl.a. nät, de stödformer som finns och andra resurser. Målet är att alla huvudorter ska kunna anslutas till ett öppet nationellt stomnät. Utredaren ska medverka till att, i de fall det är nödvändigt och möjligt, överenskommelser träffas om alternativ till det som avsågs i uppdraget till . Exempel på sådana alternativ kan vara svart fiber hos någon annan nätägare, våglängder, kapacitet eller trådlöst. Målet ska vara möjligheter till anslutning till det öppna, nationella optostomnätet. Utredaren kan, om kommunerna önskar, biträda dem i förhandlingar med nätägare. Resultatet av arbetet ska redovisas .
frs · GP12289 · 2001-12-05 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:289 om ersättningsjobb till har frågat mig om jag kommer att presentera nya ersättningsjobb till innan, vad hon kallar, tidsfristen går ut . Den s.k. Omställningsgruppens verksamhet är huvudsakligen inriktad mot att stärka förmågan att arbeta långsiktigt och strategiskt med näringslivsutveckling i de kommuner som har särskilda omställningsproblem, främst på grund av strukturomvandlingar inom Försvarsmakten. En del i detta arbete är att delta i utformningen av utvecklingsprogram. Innan Omställningsgruppen avslutar sitt arbete ska den bl.a. bistå kommunerna med att säkra programmens genomförande. Detta gäller även för . Vad gäller den del av utvecklingsprogrammet, som avses utgöras av statliga verksamheter, är ambitionen att sådana ska passa väl in i kommunens framtida utveckling och näringslivsstruktur. Som nämner kommer en enhet inom att förläggas till och invigs lokalerna. Regeringen har också beviljat bidrag () till enhet SVAR i . Bidraget ska användas som delfinansiering av ett projekt med syfte att göra det skrivna kulturarvet ännu mer tillgängligt för utbildning och forskning. Projektet beräknas ge 25 nya arbetstillfällen. Regeringen har tidigare bl.a. beviljat sysselsättningsbidrag för 300 privata anställda i . Frågan om ytterligare arbetstillfällen bereds inom och jag kommer att lämna besked så snart beredningen är klar. Jag vill dock framhålla att regeringens utfästelser kommer att fullföljas så som utlovats.
frs · GP12291 · 2001-12-05 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:291 om märkning av livsmedel har frågat statsrådet om hon ämnar agera för att märkningen på en produkt ska överensstämma med dess innehåll, så att man sätter stopp för att konsumenter vilseförs. Eftersom det i regeringen är jag som har ansvaret för livsmedelsfrågorna, och inte , svarar jag nu på fråga. Det är korrekt att aromer som används som ingrediens måste anges på föreskrivet sätt . Enligt kungörelse om märkning föreskrivs också att märkningen inte får vara vilseledande. Om ett livsmedel är rökt, måste detta anges på förpackningen i anslutning till varans beteckning. Självklart måste det anses vilseledande att ange att ett livsmedel är rökt om endast rökarom tillförts som ingrediens. Dagens regler är således tillräckliga för att se till att konsumenten inte blir vilseledd. En möjlig förklaring till bristerna i märkningen kan vara att märkningsfrågor inte prioriteras tillräckligt i tillsynen. Jag har vidarebefordrat frågan till , som har det övergripande ansvaret för livsmedelstillsynen i .
frs · GP12292 · 2001-12-06 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:292 om yttrandefriheten i har frågat mig vad jag avser göra för att påverka den kinesiska regeringen och de kinesiska myndigheterna till att förbättra respekten för mänskliga rättigheter och demokratiska principer i så att falungongrörelsen och andra organisationer ska kunna verka fritt. Det är riktigt som framhåller, att den kampanj som bedrivit mot falungong har lett till omfattande kränkningar av de mänskliga rättigheterna. Människor har frihetsberövats och misshandlats och ett stort antal dödsfall av fängslade medlemmar har rapporterats. Bannlysningen av falungongrörelsen strider mot yttrande- och organisationsfrihetens principer. Regeringen ser mycket allvarligt på situationen när det gäller de mänskliga rättigheterna i och kommer att fortsätta att på hög nivå och vid varje givet tillfälle uppmana att upphöra med de kränkningar vi anser förekommer, inklusive de riktade mot anhängare av falungong och andra organisationer. Detta kommer att fortsätta att ske i direkta samtal och kontakter med , både bilateralt och vid olika dialog tillfällen liksom i anföranden i FN och genom medlemskap i kommission för de mänskliga rättigheterna. bedriver bilateralt, inom EU:s ram och genom FN, ett långsiktigt samarbete för att förbättra situationen för de mänskliga rättigheterna i . Detta sker bl.a. genom ett utbyte som syftar till att förbättra förutsättningarna för efterlevnad av de internationella konventionerna på området mänskliga rättigheter som ratificerat. ratificerade konventionen om ekonomiska, sociala och kulturella rättigheter, och vi verkar nu inom EU och det internationella samfundet för att också skall ratificera konventionen om medborgerliga och politiska rättigheter.
frs · GP12293 · 2001-12-06 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:293 om övergrepp på barn i har frågat mig hur jag avser sätta ytterligare tryck på att bekämpa aids och övergrepp mot barn i landet. Rapporterna om övergreppen på barn i har väckt mycket starka känslor, inte minst i , och jag delar helt och hållet upprördheten över dessa dåd. historia är tyngd av våld och tyvärr präglar det kriminella våldet det sydafrikanska samhället . Det höga antalet våldtäkter är förfärande och har fått stor uppmärksamhet även i . och hans regering har också identifierat den utbredda kriminaliteten som ett av landets största samhällsproblem. I detta avseende har president varit mycket tydlig. Den sydafrikanska regeringen har uttalat sin bestörtning över det inträffade och utfäst sig att vidta kraftåtgärder mot alla former av övergrepp riktade mot kvinnor och barn. Den utbredda hiv/aidsepidemin gör det än mer påkallat att med kraft bekämpa det stora antalet våldtäkter på barn. Det vilar ett stort ansvar på ledande opinionsbildare, inklusive landets högsta ledning, att motarbeta vanföreställningar och på andra sätt skapa medvetenhet kring hiv/aids. Myndigheterna i arbetar också med olika strategier för att bekämpa hiv/aids och förhindra dess spridning. Den oro vi känner är väl känd i men jag och mina regeringskolleger kommer naturligtvis fortsätta att följa upp denna fråga i våra kontakter med . I samband med överläggningar mellan och , som från svensk sida leddes av vice statsminister , diskuterades utförligt politik för att bekämpa hiv/aids. Vi kom bl.a. överens om att stärka utbytet mellan våra länder och finna former för samarbete vad gäller praktiskt tillämpad forskning.
frs · GP12294 · 2001-12-05 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:294 om kvinnlig könsstympning har återigen ställt en fråga till mig när det gäller kvinnlig könsstympning. undrar han om jag är beredd att tillsätta en utredning för att klargöra omfattningen av och omständigheterna kring kvinnlig könsstympning i . Som jag sade i interpellationsdebatten och även har sagt tidigare, så har haft regeringens uppdrag att bl.a. kartlägga och analysera förekomsten av könsstympning i . har lämnat sin rapport. Vi kommer att noggrant gå igenom rapporten och ta ställning till vilka ytterligare åtgärder som krävs av regeringen för att komma till rätta med denna grymma sedvänja. lyfter i sin fråga fram de metoder "en journalistisk TV-redaktion" använder. Beklagligtvis har dessa, enligt uppgift, medfört att det mödosamt uppbyggda förtroendet mellan informatörer som arbetat för att förebygga och förhindra bruket av könsstympning och de människor till vilka olika informationsinsatser riktat sig avsevärt skadats. Arbetet med att återupprätta kontakterna beräknas ta åtskillig tid i anspråk.
frs · GP12295 · 2001-12-06 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:295 om handeln med barn i har frågat mig hur jag avser agera för att påverka EU att ytterligare ta ansvar för att barn inte utnyttjas av kriminella ligor i . Problemet med illegal handel med kvinnor och barn (människohandel) i är flerbottnat. Dels handlar det om ett behov av att ändra befintlig lagstiftning, dels om bristande kapacitet att genomföra lagar. Resurser måste därför läggas på stärkandet av den administrativa kapaciteten och på kunskapsöverföring och utbildning av polis och rättsväsende vad gäller mänskliga rättigheter. Men som påpekar är problemet inte isolerat till . För att komma till rätta med dessa problem krävs gränsöverskridande samarbete. är starkt engagerat och har i nära kontakt med utvecklat ett samarbete med för att bekämpa organiserad brottslighet av detta slag. Under ordförandeskap i EU genomfördes en rad möten ägnade åt att lyfta fram problemet människohandel i . Det internationella samfundet, inklusive EU, har gett problemet stor uppmärksamhet, i fallet både genom att i olika sammanhang poängtera vikten av att landet kommer till rätta med dessa problem och genom att ge konkret stöd. Detta sker bl.a. i förberedelserna för framförhandlandet av ett stabiliserings- och associeringsavtal mellan och EU. Genom EU:s samarbetsprogram för västra , CARDS, bidrar EU ekonomiskt till projekt för att motverka förekomsten av människohandel. Den har genom svenskt initiativ identifierats som ett av de prioriterade områdena. Utöver CARDS genomför EU också separata projekt inom ramen för en EU-handlingsplan för på asyl- och migrationsområdet, bl.a. till stöd för offer för människohandel. som arbetat för att lyfta fram denna typ av projekt delfinansierar, som ett av fem medlemsländer, ett sådant projekt. Genom Sida bidrar bilateralt med till ett regionalt IOM-projekt mot människohandel. för sydöstra , där EU är den drivande kraften, bidrar också till bekämpningen av människohandel, först och främst inom den s.k. Task Force against Trafficking in Human Beings, men också det mer generella migrationsinitiativet Migration and Asylum Initiative. engagerar sig i dessa frågor genom sitt ordförandeskap för det underbord inom som behandlar rättsliga och inrikes frågor. Glädjande nog kan noteras att arbetet skjutit fart då utvecklingen stod still i kampen mot handel med kvinnor och barn i . En nationell Task Force against Trafficking inom polisen har aktiverats, och en nationell strategi mot människohandel som täcker en treårsperiod har presenterats och fått beröm av bl.a. . Många svårigheter kvarstår dock, t.ex. det våldsamma klimatet i norra samt det illa fungerande rättsmaskineriet. Den ökande aktiviteten från regeringens sida tillskrivs det internationella samstämmiga stödet och påtryckningar som kommit från EU och . arbetar för att EU ska fortsätta att hålla uppe trycket och kräva fortsatta framsteg i och bidra både ekonomiskt och med kunskapsöverföring så att den, trots allt, positiva utvecklingen på området blir bestående.
frs · GP12296 · 2001-12-06 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:296 om EU-ländernas förhållningssätt gentemot har frågat mig vilka åtgärder jag ämnar vidta för att EU:s och politik gentemot och ska vila på en mer framåtsyftande, realistisk och humanitär grund. för liksom omvärlden i övrigt en "ett-Kina-politik", som innebär att vi inte kan upprätthålla diplomatiska förbindelser med både och . och övriga EU-länder har diplomatiska förbindelser med och därför kan inga mellanstatliga förbindelser eller officiellt besöksutbyte på högsta nivå med förekomma. Avsaknad av diplomatiska förbindelser och restriktioner i det officiella umgänget till trots, förekommer ändå breda kontakter mellan och , inte minst i form av bilateral handel. Ett väl utbyggt kontaktnät mellan och omvärlden stärker förutsättningar att stå som ett demokratiskt föredöme i regionen. och inträdde i WTO, något som och EU verkat för. Vi ser detta som ett viktigt steg i utvecklingen av relationerna mellan och och vi fortsätter att verka för en fredlig lösning av Taiwanfrågan. Regeringen fortsätter att se mycket allvarligt på situationen när det gäller de mänskliga rättigheterna i . Utöver dialogen inom EU, kommer vi att på hög nivå och vid varje givet tillfälle ta upp frågan om mänskliga rättigheter i och protestera mot de kränkningar vi anser förekommer. Detta kommer att ske i direkta samtal och kontakter med , både bilateralt och vid olika dialogtillfällen liksom i anföranden i FN, och genom medlemskap i kommission för de mänskliga rättigheterna. EU utvärderar löpande dialogen och dess konkreta resultat, och även i det arbetet deltar aktivt.
frs · GP12297 · 2001-12-05 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:297 om barnpornografi på Internet har frågat om jag avser verka för att tillräckligt med resurser avsätts för att spåra barnpornografi på Internet. Regeringen prioriterar bekämpningen av våld och övergrepp mot barn högt, vilket framgår av polisens och åklagarväsendets styrdokument. Som brottsbekämpande myndigheter har såväl polisen som åklagarväsendet den viktiga uppgiften att se till att denna prioritering får genomslag i praktiken. Rättsväsendets myndigheter har vidtagit en rad åtgärder för att bekämpa barnpornografi på Internet. Som nämner finns vid en särskild grupp som arbetar med att bekämpa sexuell exploatering av barn, inklusive barnpornografibrott. Den särskilda enheten samlar in och systematiserar barnpornografiska bilder i ett digitalt referensbibliotek som innehåller 360 000 bilder. har visat sig vara mycket effektivt i kampen mot barnpornografibrott. Svensk polis var först med att skapa en databas av detta slag och får många förfrågningar om hjälp från utländska myndigheter. Arbete mot barnpornografi bedrivs också operativt av de lokala polismyndigheterna, som vid behov kan få stöd från den särskilda enheten vid . Ett nationellt nätverk har bildats, med två kontaktpersoner vid varje länspolismyndighet. För att öka kunskapen och utbyta erfarenheter om bl. a. denna brottstyp bland polismyndigheterna samt andra berörda myndigheter och organisationer, hålls t.ex. årliga konferenser, den senaste . Internet är till sin natur gränsöverskridande och svensk polis samarbetar därför med en rad andra aktörer, exempelvis de nordiska sambandsmännen, tullen, och Europol. Ett informellt internationellt samarbete sker också mellan polismyndigheter. Europol har tillsammans med medlemsstaterna, däribland , deltagit i ett flertal framgångsrika operationer, bl.a. mot barnpornografi på Internet. håller på att bygga upp en databas som liknar den svenska. Det internationella samarbetet är enligt regeringens mening av avgörande betydelse för bekämpningen av dessa brott. Regeringen gör nu den största satsningen på polisen . fram höjs polisens anslagsram med nästan utöver pris- och löneomräkningen. Den stora satsningen kommer att ge fler poliser och större resurser för att förebygga och bekämpa brott. Bl.a. ska fler civila specialister anställas. Hur de ekonomiska resurserna ska fördelas inom polisväsendet beslutas av . Jag följer självfallet utvecklingen och jag är beredd att vidta de ytterligare åtgärder som kan behövas.
frs · GP12299 · 2001-12-05 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:299 om salmonellaintyg har frågat mig om jag avser vidta några åtgärder beträffande salmonellafrågan. har en unik salmonellasituation tack vare ett långsiktigt arbete som involverat såväl näring som offentlig förvaltning. Vi har en salmonellaförekomst som ligger under samtliga övriga EU-länders med undantag för , som har samma synsätt på salmonella som vi. har varit tvunget att ändra sina föreskrifter så att det är obligatoriskt för importörer av köttberedningar från andra EU-länder att kräva att köttet åtföljs av intyg om smittfrihet. Ändringen gjordes eftersom bestämmelserna stred mot . Detta innebär en viss försämring, men man får inte glömma att även importörer måste ta sitt ansvar. Jag tror inte att någon ansvarskännande importör skulle sälja en köttberedning utan att först ha genomfört ett salmonellatest i sin egenkontroll. Dessutom är alla köttberedningar avsedda att anrättas, och om köttet genomsteks väl dör alla salmonellabakterier. Det är dock mycket viktigt att iaktta god hygien när köttberedningar hanteras, så att inte eventuell smitta sprids via t.ex. knivar och skärbrädor. Det ligger i allas intresse att hålla fritt från salmonella. Om smitta konstateras i en livsmedelsproducerande anläggning måste denna totalsaneras, vilket är mycket kostsamt. Dessutom förbjuder livsmedelslagstiftningen att salmonellasmittat kött tillåts komma in i livsmedelskedjan, så den som för ut smittat kött på marknaden begår faktiskt ett brott. Det pågår ett arbete inom EU med att modernisera hygienlagstiftningen för kött. Våra salmonellagarantier är inte uppe till förhandling eftersom de står inskrivna i vårt anslutningsfördrag, men överväger jag att i förhandlingsprocessen ta upp frågan om det är möjligt att få garantierna utvidgade till att omfatta köttberedningar. Det är dock en process där inte avgör utgången, utan ett sådant beslut skulle fattas av rådet. Tills vidare utgår jag från att branschen tar sitt ansvar för att behålla sin fina smittostatus och att konsumenterna bidrar genom att använda god hygien i köket.
frs · GP12300 · 2001-12-05 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:300 om Rohypnol på anstalter har frågat mig vilka åtgärder jag ämnar vidta för att skapa en dialog mellan lagstiftaren, medicinsk expertis och övriga berörda parter om lämpligheten av att skriva ut Rohypnol bland interner. Rohypnol är ett läkemedel som är upptaget i Narkotikaförteckning II, dvs. i samma grupp som tunga narkotika som t.ex. morfin. För att kunna skriva ut ett sådant läkemedel finns vissa föreskrifter och en särskild receptblankett. Det finns också speciella regler för utlämning av dessa läkemedel inom sjukvården med krav på redovisning avseende vem som lämnat ut läkemedlet, i vilken mängd och till vem. I normala doser föreligger inga påtagliga problem med Rohypnol. Aggressivitet och utbrott är kopplade till överdoser. Frågan om riktlinjer för intagna på anstalter är i första hand är en fråga för justitieministern.
frs · GP12301 · 2001-12-05 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:301 om arbetssökande med barn har frågat statsrådet vilka åtgärder hon har vidtagit för att i första hand offentligt finansierad verksamhet inte ska kunna välja bort en mor med motiveringen att barnen kan bli sjuka. Frågan har överlämnats till mig. Jämställdhetsfrågorna är en prioriterad fråga i . Jämställdhetslagen (1991:433) och föräldraledighetslagen (1995:584) skyddar mot en diskriminering och ger rätt till ledighet för vård av sjuka barn. och ser till att jämställdhetslagen efterlevs. De fackliga organisationerna har härvid också ett ansvar liksom den enskilde. Regeringen har gett i uppdrag att se över skyddet för arbetstagare. I första hand berörs föräldraledighets- och anställningsskyddslagarna. Allt kan dock inte åstadkommas lagstiftningsvägen och man kan inte utesluta att den här typen av diskriminering förekommer. Arbetsgivarna spelar en viktig roll när det bl.a. gäller villkoren för gravida och föräldralediga. När det gäller den statliga sektorn förs återkommande mål- och resultatdialoger mellan ansvarig politisk ledning och ledningen för respektive myndighet. En samlad bedömning görs av hur myndigheten tar sitt arbetsgivarpolitiska ansvar, varvid en viktig fråga är hur det interna jämställdhetsarbetet bedrivs. Några åtgärder utöver detta planeras inte.