ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
frs · GP12153 · 2001-11-07 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:153 om bevarande av anläggningar och kulturmiljöer har frågat mig om jag är beredd att medverka till att statens insatser för kulturmiljövård ska kunna ske på ett mer varierat sätt i syfte att lösa bevarandefrågorna för en del särskilt värdefulla anläggningar och kulturmiljöer. Inledningsvis vill jag hålla med om att staten gör stora insatser för att bevara kulturhistoriskt värdefulla miljöer. Att bevara och bruka kulturarvet är ett av de kulturpolitiska målen. Det är en del av våra samlade resurser som måste förvaltas på ett långsiktigt, hållbart sätt. och länsstyrelserna i , och har inkommit till med skrivelser om statliga medel för att bilda stiftelser. Statlig verksamhet bör dock endast undantagsvis bedrivas i stiftelseform (se prop. 1990/91:100, bil. 2 s. 20). Mot bl.a. denna bakgrund bör kulturmiljösektorn tills vidare bättre utnyttja och utveckla de möjligheter som nuvarande regelverk ger utrymme för. I budgetpropositionen har regeringen föreslagit en höjning med nästan till kulturmiljövården. Det betyder bl.a. ökade satsningar på kulturhistoriskt värdefull bebyggelse och inrättande av kulturreservat. Möjligheten till utökade insatser för kulturarvet förbättras också genom de reformmedel till de regionala museerna med som föreslås i budgetpropositionen . Som regeringen angett i budgetpropositionen kommer en särskild utredare att tillkallas för att utreda och lämna förslag om ett förbättrat skydd för kulturhistoriskt värdefull bebyggelse. Frågan om skydd för lösöre och inventarier kommer att behandlas av den särskilda utredaren (jfr prop. 1998/99:114 s. 30 ff.).
frs · GP12154 · 2001-11-14 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:154 om klusterbomber har frågat mig om jag avser vidtaga några åtgärder för att de klusterbomber som Försvarsmakten förfogar över ska avvecklas. Den bomb som Jóhannesson syftar på är bombkapsel M 90 som anskaffats för försvar mot väpnat angrepp. Bombkapseln är konstruerad för att minimera risken för blindgångare genom att den har flera olika sätt att utlösas på eller självdestrueras. Stridsdelarna kan detonera genom utlösning med zonrör, genom utlösning vid anslag senast då stridsdelen slår i marken eller genom autodestruktion. Autodestruktionen innebär att stridsdelen exploderar efter om inte zon- eller anslagsutlösningen har fungerat. Skulle samtliga funktioner enligt ovan i en stridsdel fallera så finns ytterligare en säkerhetsfunktion genom att batteriet i stridsdelen tar slut . Då är det möjligt att t.ex. trampa på stridsdelen utan att den exploderar. Sammantaget är således bombkapseln försedd med ett antal säkerhetsfunktioner som minimerar risken för blindgångare. Risken bedöms av vara för bombkapselns stridsdelar. Det finns inga minstridsdelar i bombkapseln. Det finns ingen internationellt fastställd definition för begreppet "klusterbomb". En "klusterbomb" består av ett antal s.k. substridsdelar som sprids ut för att ge en yttäckning och på så sätt bekämpa så många mål som möjligt. Det har påbörjats en internationell process som ska bedöma klusterbomber. deltar i denna process. Till skillnad från minvapnet är det dock inte vapnet i sig som föranleder denna process utan de följdproblem som uppstår på grund av blindgångare. verkar för en reglering i syfte att minska de humanitära problemen med blindgångare från bl.a. "klusterbomber" inom ramen vapenkonvention (CCW). Den bombkapsel som Försvarsmakten förfogar över har från början konstruerats för att minimera risken för blindgångare. Därmed minimeras de humanitära problem som oexploderad ammunition kan medföra. Personminor är ett oerhört inhumant vapen vilket gjorde att det förbjöds i . Vad gäller bombkapseln är det givet så att vi måste bedöma karaktären av eventuella förhandlingar.
frs · GP12155 · 2001-11-14 00:00:00 — Svar på frågorna 2001/02:146 om lodjursjakt /02 och 155 om förvaltningen av lodjursstammen har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att lodjursjakt ska kunna bedrivas /02. har frågat mig om jag avser att verka för att jakt på lodjur ska kunna bedrivas i enlighet med ett yttrande som regeringen avgett till . Eftersom båda frågorna rör jakt på lodjur så besvarar jag dem i ett sammanhang. beslut om lodjursjakt utanför renskötselområdet under de två senaste vintrarna har anmälts till . Regeringen har i sina svar till kommissionen framhållit att målet för den svenska rovdjurspolitiken är att säkerställa att de stora rovdjursarterna, däribland lodjuret, långsiktigt ska finnas kvar i den svenska faunan. Mot bakgrund av att lodjursstammen nu beräknas uppgå till mellan 1 400 och 1 800 individer, är den så stor att den ur ett vetenskapligt perspektiv kan bedömas som långsiktigt livskraftig. Regeringens slutsats är att besluten om lodjursjakt står i överensstämmelse med det s.k. art- och habitatdirektivet (rådets direktiv /43/EEG om bevarande av livsmiljöer samt vilda djur och växter). Det kan tilläggas att den jakt som tillåtits inom renskötselområdet inte har ifrågasatts av . I jaktlagstiftningen finns noggranna bestämmelser om när jakt på bl.a. lodjur får tillåtas. Grundförutsättningarna är, enligt jaktförordningen, att det inte finns någon annan lämplig lösning och att jakten inte försvårar upprätthållandet av en gynnsam bevarandestatus. Om dessa förutsättningar är uppfyllda, får jakt tillåtas för vissa angivna syften eller med vissa angivna begränsningar. Enligt jaktförordningen är det en uppgift för att med tillämpning av de regler som jag redogjort för besluta om jakt på lodjur kan tillåtas . Enligt uppgifter från så har verket ännu inte tagit ställning till om jakt kan tillåtas kommande vinter. avser emellertid, enligt uppgifter från verket, att göra ett sådant ställningstagande. Jag avser därför inte att nu vidta några särskilda åtgärder i denna fråga.
frs · GP12156 · 2001-11-12 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:156 om beskattning av kulturarbetare har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att förhindra att kulturinstitutionernas möjligheter till viktiga insatser för vårt kulturliv undermineras. Bakgrunden till frågan är de skatteregler som gäller för ersättningar för resekostnader och övernattningskostnader till tillfälligt anställda personer som institutionerna anlitar för en särskild föreställning eller produktion. Frågorna kring den skattemässiga behandlingen av dessa slag av kostnadsersättningar som utgår för tillfälligt anställda har behandlats av Utredningen om avdrag för ökade levnadskostnader m.m. Utredningen lämnade sitt betänkande Förmåner och ökade levnadskostnader (SOU 1999:94) . Betänkandet bereds inom . Jag har tidigare svarat att regeringens avsikt varit att under innevarande år redovisa de förslag som bedöms vara nödvändiga i detta sammanhang. Detta är inte möjligt att åstadkomma utan förslag i denna del avses att redovisas .
frs · GP12157 · 2001-11-13 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:157 om jämställdhet för de utslagna har frågat jämställdhetsminister om vad hon avser att vidta för åtgärder för att säkerställa att de sociala institutionerna behandlar flickor och kvinnor och pojkar och män som jämställda individer med samma rätt och skyldigheter. Då frågan rör jämställdheten inom de institutioner som drivs av (SiS) har frågan överlämnats till mig. Jag håller till stor del med om att ungdomsvården, liksom många andra delar av samhället, traditionellt i hög utsträckning utgått från pojkars behov. Jag menar dock att man får vara vaksam så att man inte ställer flickors och pojkars behov mot varandra och kallar den ena gruppens problem för större än den andras. I stället måste vården utformas så att den utgår från individen och då särskilt beaktar flickors och pojkars särskilda behov. Regeringen har i regleringsbreven till SiS gett uttryck för detta synsätt. Förutom att SiS ska rapportera vilka åtgärder som vidtagits för att differentiera ungdomsvården utifrån individens behov har ett särskilt återrapporteringskrav gällt myndighetens insatser för att tillgodose flickors och pojkars särskilda behov av vård. När det gäller SiS missbrukarvård så ska myndigheten särskilt redovisa hur man tillgodoser vårdbehovet för kvinnor med missbruksproblem. Det är min uppfattning att SiS bedrivit detta arbete framgångsrikt. Flera institutioner tar bara emot flickor och vården anpassas särskilt för flickor på de institutioner som tar emot både flickor och pojkar. Likaså har vården för kvinnor differentierats inom vården enligt lagen (1988:870) om vård av missbrukare i vissa fall. För båda verksamheterna finns nationella nätverk där chefer och behandlingsansvariga träffas regelbundet för att utbyta erfarenheter och utveckla verksamheterna utifrån de specifika behov som flickor och kvinnor har. Genderarbetet ska naturligtvis inte ses som avslutat utan måste även fortsättningsvis bedrivas långsiktigt. SiS FoU-enhet finansierar därför flera forskningsprojekt och ett flertal utvecklingsprojekt pågår inom SiS som just tar sikte på flickors och kvinnors speciella behov i syfte att ytterligare driva detta arbete framåt. Avslutningsvis vill jag också nämna att SiS som myndighet bedriver ett ambitiöst arbete med sitt interna genderarbete.
frs · GP12158 · 2001-11-07 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:158 om skolsponsring har frågat mig om jag ämnar att ta några initiativ för att se över reglerna kring skolsponsring och marknadsföringslagen. Det finns inte någon bestämmelse i skollagstiftningen som uttryckligen förbjuder sponsring i skolan. Vad en skola bör ta emot eller inte är till stor del en lämplighetsfråga. Sponsring bör dock naturligtvis inte innebära några åtaganden från skolans sida som äventyrar objektiviteten. Inte heller får skolan bryta mot bestämmelser om t.ex. upphandling eller dylikt. I läroplanen finns formuleringar om saklig och allsidig undervisning, vilket innebär att lärarna och rektor har ett ansvar för att eleverna inte utsätts för olämplig produktplacering eller annan kommersiell påverkan av olika slag. Visserligen ingår det i lärarens profession att kunna använda t.ex. reklammaterial i undervisningen, men det är viktigt att skolan/kommunen har en handlingsplan/policy om hur man ska förhålla sig till sponsring och analyserar varje enskilt fall innan beslut fattas att tillåta sponsring. Ovanstående omständigheter hindrar inte att jag som skolminister tar avstånd från den typen av sponsring, som innebär att elever i skolan utsätts för helt ovidkommande reklam för t.ex. läskedrycker och godis i läroböcker i olika ämnen. Skolan får inte hamna i en beroendeställning gentemot sponsorn och krav på motprestationer från skolans eller elevernas sida får inte ställas. I kommuner och skolor behövs mer kunskap om vad sponsring kan innebära. arbetar just nu i samverkan med fram en vägledning i dessa frågor avsedd för lärare, skolledare och kommuner. Liknande initiativ har redan tagits t.ex. i och . Vägledningen är tänkt att vara ett verktyg för skolorna, när de diskuterar och tar ställning till erbjudanden om sponsring från näringslivet. När vägledningen är klar ska den med hjälp av distribueras till skolorna, bl.a. genom att läggas ut på Skoldatanätet. Skolan är en del av ett öppet samhälle med en öppen information. Därför är det synnerligen angeläget att skolan är objektiv. Den får dock aldrig vara värdeneutral.
frs · GP12159 · 2001-11-16 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:159 om religionslagstiftningen i har frågat vad jag avser göra för att motverka införandet av en religionslagstiftning i som konserverar och fördjupar den nationalistiska splittringen och diskriminerar frikyrkor. Jag delar inte åsikt att nationalismen skulle vara starkt företrädd i den nya jugoslaviska regeringen. Vad gäller den nya religionslagen är den fortfarande under utarbetande. En av regeringen tillsatt arbetsgrupp hoppas att ett utkast ska föreligga för remissbehandling . Regeringen dementerar att den nya religionslagen skulle få diskriminerande karaktär. I regeringsgruppen som utarbetar utkastet till lag ingår även ledande utländsk expertis från bl.a. . Det är korrekt att religionsundervisning i serbiska skolor begränsades till att gälla sex religioner. Begränsningen är dock tillfällig, i avvaktan på den nya religionslagen och med utgångspunkt från att det var just dessa religioner som ströks ur den jugoslaviska skolundervisningen vid maktövertagande efter . Frånsett denna, av allt att döma tillfälliga begränsning råder det full religionsfrihet i dagens . Alla religiösa rörelser har rätt att utöva sin religion. Om man för detta ändamål vill upprätta en juridisk person finns det en regel om registrering. Regeringen kommer att fortsätta följa situationen vad beträffar religionsfrihet i i allmänhet, och antagandet av en ny religionslag i synnerhet. Inte minst är detta av vikt inför ett eventuellt medlemskap för landet i .
frs · GP12160 · 2001-11-16 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:160 om sjukskrivningar har frågat statsrådet om hon är beredd att aktivt arbeta för att öka företagens motivation att arbeta hälsoförebyggande. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på frågan. Det är riktigt att långtidssjukskrivningarna har ökat mycket kraftigt . Det är också bakgrunden till att regeringen i årets budgetproposition har presenterat en strategi för ökad hälsa i arbetslivet i form av ett 11-punktsprogram. Utvecklingen måste hejdas genom ett brett spektrum av åtgärder. En av punkterna i programmet avser just ekonomiska drivkrafter för arbetsgivare att förebygga ohälsa. Regeringen har där redovisat att den kommer att inleda ett arbete med att på olika sätt ge arbetsgivare starkare ekonomiska drivkrafter för att ta ett större ansvar för arbetsvillkoren och för att integrera det förebyggande och rehabiliterande arbetet i verksamheten. Ett förtydligat och i vissa fall ökat finansieringsansvar för arbetsgivarna anges som ett sätt att möta den negativa utvecklingen. Andra sätt att stärka motiven för ett systematiskt förebyggande arbete är att bättre synliggöra kostnaderna för ohälsan i arbetslivet genom att införa särskilda redovisningskrav i styr- och redovisningssystemen. Till detta ansluter även den punkt i programmet som avser hälsobokslut. I enlighet med den punkten ska det prövas att införa redovisning av de anställdas hälsoläge som en särskild drivkraft i styrsystemen. Det är dock regeringens bedömning att det ännu är för tidigt att avgöra vilken kombination av åtgärder som har bäst förutsättningar att verka sjukdoms- och skadeförebyggande. Dessa frågor behöver därför beredas vidare. Detta kommer att ske inom ramen för arbetet med att genomföra 11-punktsprogrammet. De tänkta förändringarna förutsätter också att en samsyn kan uppnås med arbetsmarknadens parter. har jag och statsrådet lett det första mötet inom ramen för trepartssamtal mellan regeringen och arbetsmarknadens parter. Genom trepartssamtalen, som i sig är en central del av 11-punktsprogrammet, kommer samråd att ske vad avser genomförandet av programmets olika delar. Frågorna om ekonomiska drivkrafter och möjligheterna att finna en samsyn i dessa frågor kommer att vara en viktig strategisk del i dessa samtal. Jag kan alltså svara ja på frågan. Jag och regeringen är beredda att aktivt arbeta för att öka företagens motivation att arbeta förebyggande.
frs · GP12161 · 2001-11-13 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:161 om polissituationen i har frågat mig vilka åtgärder jag avser vidta för att komma till rätta med polissituationen i . Jag vill först framhålla att det är , inte regeringen, som fördelar resurser inom polisväsendet polismyndigheterna. Fördelningen sker efter budgetdialoger mellan och ledningen för varje polismyndighet. Neddragningarna drabbade stora delar av den offentliga sektorns verksamhet, även polisen. gör regeringen emellertid den största satsningen på rättsväsendet . fram höjs polisens anslagsram med nästan utöver pris- och löneomräkningen. Den stora satsningen kommer att ge fler poliser och större resurser för att förebygga och bekämpa brott. Enligt bedömning bör resurstillskotten göra det möjligt att utbilda så många poliser att det 2004 bör finnas 17 000 poliser. Fler civila specialister ska anställas. Satsningen på att utveckla den lokala polisen @ närpolisreformen @ ska fullföljas. Ökade ekonomiska resurser och anställning av fler poliser är viktiga delar i regeringens arbete för att utveckla polisverksamheten. Det är också angeläget att polisen kan koncentrera sig på sina kärnuppgifter. Därför har regeringen tillsatt en utredning med uppgift att göra en översyn av polisens arbetsuppgifter. Syftet med utredningen är att om möjligt renodla polisens verksamhet så att polisen med bibehållna resurser kan koncentrera sig på sin centrala funktion att minska brottsligheten och öka människors trygghet. Ett delbetänkande lämnades och utredningen ska redovisa sitt uppdrag . Polisen kan inte ensam få bukt med brottsligheten. I regeringens nationella brottsförebyggande program, Allas vårt ansvar, understryks betydelsen av att fler deltar i arbetet. Kommunernas lokala brottsförebyggande råd, t.ex., är viktiga aktörer. Ansvaret för kampen mot kriminaliteten vilar ytterst på staten men för att arbetet ska få genomslag på den lokala nivån krävs att alla goda krafter samverkar och att kampen förs på bred front. Regeringen kommer att fortsätta att noga följa rättsväsendets verksamhet och resultat och att, efter analys av vidtagna effektiviseringsåtgärder, återkomma med de ytterligare insatser som krävs för att fullfölja statsmakternas intentioner för utvecklingen av rättsväsendet.
frs · GP12162 · 2001-11-14 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:162 om inköp av ett begagnat fartyg Jag har av fått en fråga om vad jag avser att vidta för åtgärder med anledning av Försvarsmaktens handläggning i samband med inköp av ett begagnat fartyg. Försvarsmakten anmälde till (Försvarsdepartementet) att man avsåg att inom en ram om införskaffa och modifiera ett begagnat fartyg. Anmälan grundades på de krav i regleringsbrevet som föreskrev att all anskaffning skulle anmälas till . Försvarsmakten återkom till och anförde att ombyggnation av fartyget i fråga ej kommer att hållas inom budgeterad ram. Försvarsmakten har underhand meddelat (Försvarsdepartementet) att modifieringen av fartyget avbryts och att projektet avslutas, eftersom fortsatta reparationer och ombyggnader mot bakgrund av statusen på fartyget och nya krav innebar att det är kostnadseffektivt. Försvarsmakten avser nu att pröva andra alternativ. Försvarsmakten har låtit genomföra analys av projektet. (Försvarsdepartementet) har tagit del av analysen. Den visar bl.a. att beslutsprocessen inom Försvarsmakten och vad gäller projektet inte har fungerat tillfredsställande. kommer att fortsatt följa hur myndigheten förbättrar sin materielförsörjningsprocess så att anskaffningar av detta slag inte upprepas.
frs · GP12163 · 2001-11-14 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:163 om skoglig utbildning i har frågat mig om vilka åtgärder jag avser att vidta med anledning av den senaste utvecklingen inom den skogliga utbildningen vid . menar att "risken för att den skogliga utbildningen helt försvinner från ligger i farans riktning om inte regeringen är beredd att ingripa". Inledningsvis vill jag framhålla att antagning till skoglig utbildning fr.o.m. höstterminen enbart sker i . av den skogliga utbildningen kan således numera enbart läsas i . Under utbildningens senare del kan studenterna välja inriktning och beroende på vilken inriktning som väljs kan utbildningen avslutas i , eller . Detta innebär att jag kan lugna med att resurserna för den skogliga utbildningen koncentreras till och att hans farhågor om att den skogliga utbildningen försvinner från därmed måste anses ogrundade. Vad gäller påståenden att ämnena skogsekonomi och skogsteknik ska tas bort ifrån , så måste ha missuppfattat innehållet i den rapport om den skogliga utbildningen som lagts fram vid SLU och som presenterades för . Den fortsatta behandlingen av frågan ankommer på och är inte en fråga för regeringen. Enligt vad jag erfarit föreslås emellertid i rapporten att både skogsekonomi och skogsteknik även fortsättningsvis ska ingå i den skogliga grundutbildningen och således läsas i , medan den student som vill fördjupa sig i företagsekonomi, särskilt med inriktning mot skogsindustriell ekonomi får möjlighet att göra detta inom ramen för SLU:s ekonomprogram i . Den som vill inrikta sig mot sydsvensk skogshushållning kan göra detta i . Utbildningar med inriktning mot skog föreslås således även fortsättningsvis ges i , och , men kommer i den framtida organisationen att ha huvudansvaret för den skogliga grundutbildningen. Jag anser mot denna bakgrund inte att några åtgärder behöver vidtas med anledning av fråga.
frs · GP12165 · 2001-11-14 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:165 om information om euro har frågat näringsministern om vilka åtgärder regeringen har vidtagit för att små och medelstora företag ska ha tillgång till information om euron. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på frågan. Jag instämmer i att det finns ett behov av information kring euron i . Det är också anledningen till att regeringen startade en informationsinsats om euron, inom ramen för euroinformation. Det huvudsakliga syftet med verksamheten är att informera svenska hushåll och företag om de praktiska konsekvenserna av att euron införs i tolv EU-länder. var informationen främst inriktad på konsekvenserna av valutaunionens start . har verksamheten framför allt varit inriktad på att ge information till de små och medelstora företag som direkt berörs av euron. De kanaler som används är: Tryckt informationsmaterial, dels material riktat till företag, dels material anpassat för hushåll. Sedan starten har sammanlagt över 930 000 exemplar av olika faktablad och broschyrer distribuerats. Webbplats med information kring praktiska eurofrågor riktad till företag, allmänhet och skolor, inklusive en fråge- och svarsfunktion. Webbplatsen har haft över 1 000 besökare och den har även fått internationell uppmärksamhet. Nätverk, där bl.a. /EIC bedriver en mötes- och seminarieverksamhet om euron för svenska företag. Telefonservice, där praktiska eurofrågor besvaras muntligt eller skriftligt. Verksamheten i euroinformation finansieras ur statsbudgeten med under perioden 1999@2001. Ett särskilt samarbetsavtal med Europeiska kommissionen och är upprättat där kommissionen bidrar med lika mycket medel. Sammanlagt disponerar alltså euroinformationen . har efterfrågan från små och medelstora företag på information om euron ökat markant och intresset kommer sannolikt fortsätta att öka i samband med . euroinformation har planerat sin verksamhet för att kunna möta en sådan ökad efterfrågan.