ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · GO11823 · 2001-03-01 00:00:00 — Fråga 2000/01:823 av () till näringsminister om avgiftshöjningen för postbox Posten har meddelat alla innehavare av postbox att man från kommer att höja årsavgiften till 1200kr exklusive moms. Avgiftshöjningen blir inte mindre än 1125kr eller . För den ideella sektorn, som saknar möjlighet att göra avdrag för moms, blir höjningen extra kännbar. Så kommer t.ex. de föreningar som är anslutna till att drabbas av en kostnadsökning på sammanlagt ca . Någon som helst kompensation för att mildra verkningarna av dessa kraftigt höjda utgifter för idrottsrörelsen och andra folkrörelser finns inte. Jag vill därför fråga statsrådet vilka åtgärder han ämnar vidta för att mildra verkningarna av den beslutade kostnadshöjningen för den ideella sektorn i vårt land.
fr · GO11824 · 2001-03-01 00:00:00 — Fråga 2000/01:824 av () till utrikesminister om kristna minoriteters situation har vi kunnat följa en stor omfattning av utvandring av kristna minoriteter från flera länder. utgjorde de kristna i av befolkningen. var de endast 6,, något som inte enbart har demografiska förklaringar. Av de är cirka hälften kopter. Från nås vi fortfarande av rapporter om övergrepp på kopter. De assyrisk/syrianska, armeniska, melkitiska och maronitiska kyrkorna har numera lika många eller fler medlemmar utanför hemlandet som inom dess gränser. Immigrationen utgör ett stort problem för de orientaliska kyrkorna, för individerna som berörs men även för omvärlden. Vi kan se hur ett urgammalt kristet kulturarv slås i spillror. Möjligheter till utbildning, social trygghet och arbete har betydelse för de kristnas beslut att emigrera. Men när man följer de kristnas nutidshistoria så finner man även massakrer, mord, våldtäkt, misshandel, förföljelse och hot. Frågor om mänskliga rättigheter tar regelbundet upp vid dialoger med företrädare för berörda länder och även på andra sätt. Men de kristna minoriteternas situation måste börja uppmärksammas på ett mer strukturerat och samlat sätt från och EU:s sida om situationen för utsatta kristna minoriteter ska kunna förbättras. Min fråga till utrikesminister är vad ministern vidtagit för åtgärder för att uppmärksamma frågan om de olika östliga kyrkorna och situationen för dess medlemmar.
fr · GO11825 · 2001-03-01 00:00:00 — Fråga 2000/01:825 av () till statsrådet om personvalsreglerna Möjligheten för väljaren att personrösta infördes vad gäller riksdagsvalet i valet . Personröstningen blev en stor succé. Fler väljare valde att personrösta än det antal som gick och röstade över huvud taget i EU-valet . Många väljare har alltså utnyttjat den nyvunna friheten, och även inom partierna har förändringen medfört nya metoder och tankesätt. Möjligheten till personval bör utvecklas och förstärkas genom att huvudparten av ledamöterna i de folkvalda församlingarna utses genom personval. Detta bör medverka till ett ökat intresse av att delta i valen. borde det vara dags att ta steget fullt ut och renodla personvalsidén. Enligt min mening bör spärrgränserna i personvalet helt tas bort. Med hänvisning till det anförda skulle jag vilja ställa följande fråga till statsrådet : Avser statsrådet att lägga fram förslag om en sänkning eller borttagande av spärrgränserna för personvalet?
fr · GO11826 · 2001-03-01 00:00:00 — Fråga 2000/01:826 av () till statsrådet om mobbning presenterade sin årsrapport. Den visade att antalet samtal har ökat . Antalet samtal om mobbning har ökat och är det problem som barnen oftast ringer till om. Många av barnen som ringer till är deprimerade. 400 av samtalet rörde tankar eller planer på självmord. Mobbningen verkar alltså inte avta. Tvärtom tyder samtalen till på att problemen ökar i omfattning och blir allt besvärligare att hantera för barnen. De åtgärder som vidtagits har inte varit tillräckliga. Uppgifterna från , tillsammans med vad som tidigare är känt, borde få skolministern att utan dröjsmål se över regelverket för skolans arbete med mobbningsfrågor. Det finns fortfarande flera områden som skolministern inte berört, där åtgärder krävs. Skolan bör ges rätt att stänga av eller flytta våldsamma elever till undervisning ordnad i särskild ordning. Skolan bör ges direktiv att polisanmäla våldsbrott. Skollagen bör ändras för att stärka barns rätt gentemot skolan. Utbildningen i mobbningsfrågor av hela skolans personal måste förbättras. Ingen skolminister kan vara nöjd med situationen när 100000 barn är mobbade. Min fråga till skolministern är: Vilka åtgärder avser skolministern vidta med anledning av uppgifterna från som visar att mobbningen bara blir ett allt allvarligare problem för barn och ungdomar?
fr · GO11827 · 2001-03-01 00:00:00 — Fråga 2000/01:827 av () till statsrådet om skolskjuts vid gemensam vårdnad har fattat beslut om att det ska ses som normalt att föräldrar har gemensam vårdnad om sina barn efter en separation. Detta förekommer ofta, men ställer till en rad problem för det enskilda barnet och dess föräldrar. I flera kommuner i landet får ett barn skolskjuts enbart till det hem där barnet är folkbokfört. Avser skolministern vidta några åtgärder för att komma till rätta med ovanstående problem?
fr · GO11829 · 2001-03-02 00:00:00 — Fråga 2000/01:829 av () till socialminister om onaturliga dödsfall I en artikel i beskrivs att handläggningen av s.k. onaturliga dödsfall är bristfällig. Enligt lagstiftningen ska onaturliga dödsfall, exempelvis olycksfall, mord och självmord, leda till en utredning av polismyndighet. Detta inkluderar också dödsfall inom sjukvården, om det finns misstanke om felbehandling. Det är sedan polisens uppgift att besluta om rättsmedicinsk undersökning. I den undersökning som forskare vid presenterat detaljgranskades 415 onaturliga dödsfall. Av de 415 anmäldes till polismyndighet. Enligt forskarna upptäcks av samtliga våldsbrott med dödlig utgång först vid obduktionen. Att inte anmäla onaturliga dödsfall kan alltså leda till att dödsfall genom brott inte kommer till polisens kännedom. Dessutom ändras i av fallen polisens preliminära slutsatser om dödsorsak när väl en rättsmedicinsk undersökning genomförts. Forskarna har konstaterat att det skiljer sig i praxis mellan de olika geografiska områden som var målet för studien. Vidare finns skillnader i benägenheten att polisanmäla onaturliga dödsfall mellan t.ex. distriktsläkare och underläkare. Mot bakgrund av ovanstående vill jag fråga socialministern följande: Vad avser statsrådet vidta för åtgärder för att den lagstiftning vi har på detta område efterlevs?
fr · GO11830 · 2001-03-05 00:00:00 — Fråga 2000/01:830 av () till näringsminister om skydd av svagare part drabbades 400 tågresenärer från av kraftiga förseningar och missade anslutningar när ledde in persontåg på ett oröjt järnvägsspår. Tåget fastnade i snön och kom inte loss förrän . Misstaget innebar också stora förseningar för andra avgångar. Felet ledde till att resenärerna var försenade när de kom fram till . En passagerare skulle vidare till och missade sitt anslutningsflyg. En rad andra resenärer missade även de sina anslutningar. är skyldigt att ersätta sina resenärer med flyg, buss eller taxi om de missar sina anslutningar. Däremot är avtalen konstruerade så att inte får någon ersättning från , även om förseningen, som i det här fallet, beror på ett direkt felagerande från sida. Eftersom förhandlar utifrån en monopolställning faller det sig naturligt att det mer eller mindre kan diktera villkoren i avtalet. Såsom ägare av , andra statliga monopolföretag och verk och värnare av rättvisa och konkurrensmässiga villkor har dock staten ett ansvar att se till att den svagare parten inte missgynnas i ett avtalsförhållande. Vad avser näringsministern vidta för åtgärder för att skydda den svagare parten i avtal som statliga monopolföretag sluter?
fr · GO11831 · 2001-03-05 00:00:00 — Fråga 2000/01:831 av () till justitieminister om insatserna mot illegalt spel Som varit känt förkommer illegalt spel på många orter i . Risken är uppebar att detta spel kan få allvarliga följder i form av ökad kriminalitet och möjligen också en ökning av den organiserade brottsligheten. Det är svårt att få en överblick över omfattningen eftersom dessa brott sker på många platser i landet, och därmed är det också svårt för rättsväsendet att ingripa. Enligt uppgift från polisen genomförs nu endast begränsade insatser mot illegalt spel. Ett sätt att öka effektiviteten är att arbeta i särskilda projekt med underrättelseinsatser inom polisen tillsammans med spaning och annat traditionellt polisarbete. I dessa projektgrupper kan kunskaper och erfarenheter tas till vara på ett bättre sätt än vad som sker . En särskild satsning bör göras för att förbättra samordningen mellan polis, åklagare och Lotteriinspektionen. Mot bakgrund av ovanstående vill jag ställa följande fråga till justitieministern: Vilka åtgärder avser statsrådet vidta för att effektivisera rättsväsendet när det gäller att bekämpa illegalt spel?
fr · GO11832 · 2001-03-06 00:00:00 — Fråga 2000/01:832 av () till kulturminister om har kritiserats för sitt bidragsförskott till filmen . Tvistefrågan gällde det faktum att institutet tar emot i statsbidrag, och att en liten del av pengarna gick till prostitution. Institutets märkliga affärer upphör inte där. uppmärksammade tidningen att tre av sju styrelseledamöter ägnat sig åt att bevilja stöd till sig själva. tilldelades för HusiHelvete, för Kattresan och för röst. bidragen beviljades satt mottagarna själva i . Exemplen upphör inte där: tilldelades handelsbolaget för filmen . Det var filmkonsulent som hade rekommenderat utbetalningen. Förutom handelsbolaget finns det ett aktiebolag med samma namn. I dess styrelse sitter filmkonsulent . Om pengarna hade gått till aktiebolaget hade det stridit mot det kontrakt konsulenterna undertecknar vid anställningen, men genom skiftande bolagsformer och representation i bolagen har konsulenterna uppenbarligen funnit kryphål i bidragsreglerna. Risken för jäv är uppenbar. Vad avser kulturministern att vidta för åtgärder för att tillse att risken för jäv minimeras?
fr · GO11833 · 2001-03-06 00:00:00 — Fråga 2000/01:833 av () till kulturminister om textning av svensk film Det är en glädjande utveckling både för svensk kultur och för ungdomarnas möjligheter att diskutera viktiga ungdomsfrågor. Vid ett besök hos döva och hörselskadade elever på gymnasiesärskolan vid i har jag uppmärksammats på att de nya filmerna inte kommer döva och hörselskadade till del. Nya svenska filmer distribueras normalt inte med vare sig text eller tecken. Elevgruppen driver frågan som en viktig rättvisefråga för ungdomar. De har bl.a. skrivit till () i ärendet. När nu svensk film spelar så stor roll i ungdomsgrupperna borde det vara självklart att nya filmer antingen textas eller tecknas så att döva och hörselskadade har samma möjlighet som andra att ta del av dem. Det finns goda skäl för regeringen att föra dialog med svenska filmproducenter om formerna för att göra filmerna tillgängliga för alla. På uppdrag av eleverna vid gymnasiesärskolan vill jag därför framföra följande fråga till kulturministern: Hur kan regeringen bidra till att ge döva och hörselskadade samma möjligheter som andra att ta del av ny svensk film?
fr · GO11834 · 2001-03-06 00:00:00 — Fråga 2000/01:834 av () till miljöminister om de lokala investeringsprogrammen Med hjälp av det lokala investeringsprogrammet skulle byggas om till ett "ekologiskt hållbart samhälle", men framför allt skulle det skapa nya jobb. Dessa två syften hade det lokala investeringsprogrammet när det presenterades i Miljöpropositionen . När medierna rapporterade om frågan återgavs ett citat där , politiskt sakkunnig på , sade följande om de lokala investeringsprogrammen: "Det skapar mängder med jobb. Jobb som man inte ens visste fanns" (Rapport ). När åtta kommuner nu är klara kan vi konstatera att facit minst sagt är dystert: Totalt har 15,5 jobb skapats. För dessa arbetstillfällen har enligt Rapport investerats . Dessutom finns det inga vetenskapliga belägg för vilka miljövinster som dessa investeringar resulterat i. Mot bakgrund av ovanstående vill jag ställa följande fråga till miljöministern: Vilka åtgärder avser miljöministern vidta för att de resterande medlen inom ramen för det lokala investeringsprogrammet, där beslut om utbetalning redan har fattats, kommer att användas på ett mer effektivt sätt?
fr · GO11835 · 2001-03-06 00:00:00 — Fråga 2000/01:835 av () till socialminister om åtgärder mot fetalt alkoholsyndrom Enligt uppgift föds det i mellan 100 och 200 barn med skador orsakade av moderns alkoholmissbruk under graviditeten. Ett mindre antal av dessa får diagnosen FAS (fetalt alkoholsyndrom) som innebär tillväxthämning, missbildningar och hjärnskador. Övriga barn, som inte uppvisar alla diagnoskriterierna för FAS betecknas i stället som FAE (fetala alkoholeffekter). Såväl FAS som FAE innebär livslånga och ofta dolda funktionshinder för individen. Den mänskliga tragedin bakom dessa siffror är oerhörd. Enligt lagen om vård av missbrukare (LVM) kan missbrukare tvingas till vård om de anses utsätta sig själva eller andra för fara. Avsikten med lagen är att kunna ge en mera långsiktig vård till missbrukare som inte är motiverade för frivillig vård. Uppenbarligen räcker inte lagen för att ens vid kraftigt missbruk tvångsvårda modern för att skydda det väntade barnet. Barnet blir ofta omhändertaget direkt efter födseln och placerat i fosterhem, då mamman på grund av sitt missbruk inte förmår ta hand om barnet själv. Under graviditet bör modern tvångsvårdas enligt LVM då barnets möjlighet till fullgott liv annars är i uppenbar fara. Vad avser ministern vidta för åtgärder för att skydda barn från att födas med fetalt alkoholsyndrom?
fr · GO11836 · 2001-03-06 00:00:00 — Fråga 2000/01:836 av () till justitieminister om polisen i Ordföranden för polisstyrelsen i har anhållit om utökade resurser för polisväsendet i . De ständigt minskade resurserna till polisen har inneburit att polisväsendet i , , har minskat med nästan 2000 personer varav 450 är närpoliser. För att klara budgeten har polisstyrelsen i beviljat en sammanslagning av närpolisområde samt ombildning av , och till två närpolisområden. För att återupprätta närpolisreformen och att uppnå en acceptabel bemanning behövs det enligt ordföranden för polisstyrelsen i minst 1500 nya poliser och civilanställda till . Situationen när det gäller polisens möjlighet att fullfölja sitt uppdag är med andra ord starkt begränsad inom nuvarande ramar. De som drabbas av regeringens politik är stockholmarna. Med anledning av ovanstående vill jag fråga justitieministern: Vilka åtgärder avser justitieministern vidta för att hörsamma de äskanden som ordföranden för polisstyrelsen i framför så att polisen i ska kunna fullfölja sina åtaganden?
fr · GO11837 · 2001-03-06 00:00:00 — Fråga 2000/01:837 av () till justitieminister om polisverksamheten i är Stockholmstidningarna fyllda av rubriker om våld @ ungdomsmisshandel, våldtäkt, butiksrån, villainbrott och fartsyndare i trafiken. Listan kan göras betydligt längre än så. påtalar polisstyrelsens ordförande i behovet av mer resurser till polismyndigheten. Ekvationen att arbeta förebyggande och åtgärda kriminalitet samt sköta mängder med sidouppdrag såsom bevakning av olika officiella åtaganden går inte ihop. Många boende i upplever stor otrygghet och försöker på olika sätt att värja sig från våld och kriminalitet. Lösningarna varierar från person till person, det kan vara att undvika att vistas ute under vissa tidpunkter, undvika vissa platser, anlita privata vaktbolag eller grannsamverkan. Det förekommer också att rädslan för att drabbas av kriminalitetens effekter föder egen kriminalitet, det är bättre att vara den som först slår eller rånar än att själv bli ett offer. Frågan kring den pågående brottsutvecklingen i är alarmerande och borde tas på största allvar av regeringen. Många boende i upplever att så inte är fallet utan att polisen har för lite och begränsade resurser i förhållande till sina åtaganden och utvecklingen av kriminalitet. Vilka åtgärder tänker justitieministern vidta för att polisen och ska ha förutsättningar att klara sina åtaganden?
fr · GO11838 · 2001-03-06 00:00:00 — Fråga 2000/01:838 av () till näringsminister om konkurser inom detaljhandeln Detaljhandeln fyller en viktig funktion inom det moderna samhället och är i mycket en barometer för såväl företagsklimatet som konsumenternas köpkraft. detta år uppgick antalet konkurser inom detaljhandeln till 92. Motsvarande siffra var 68. Detta innebär att ökningen av antalet konkurser under nämnda tidsperiod är . Med anledning av ovanstående vill jag fråga näringsministern: Vilka åtgärder avser näringsministern att vidta för att motverka en fortsatt ökning av antalet konkurser inom detaljhandeln?
fr · GO11839 · 2001-03-06 00:00:00 — Fråga 2000/01:839 av () till näringsminister om färjetrafiken i Frakttrafiken till södra skärgården har formell status av "enskild väg där kommunen frivilligt åtagit sig väghållaransvaret". Någon fastighetsbildning eller detaljplanering finns inte och vägen (färjeleden) kan enligt nuvarande lagar/regelverk inte bli allmän väg då allmän biltrafik inte är tillåten i södra skärgården. Det beror på att normala körvägar inte finns samt att skärgårdsbebyggelsen ofta ligger så tätt att det inte heller går att ändra på detta. Frakttrafiken angör regelbundet minst tio bryggor i området och fraktavgifterna den genererar har stor betydelse för hela regionen. Till driftskostnaderna utgår statsbidrag till enskilda vägar (driftsbidrag) som kan hänföras till "kortaste väg över vatten". Statsbidraget täcker av dessa kostnader. Resterande tas ut via fraktavgifterna. Dessa kan troligtvis inte höjas, särskilt då tillfartsvägarna i är allmänna vägar där staten står för alla kostnader. Båttrafiken till södra skärgården är jämförbar med de vägar som förbinder ytterområdena och kranskommunerna med , där staten/har väghållaransvaret. Ytterst handlar frågan om huruvida man ska tvingas tillåta allmän biltrafik utan restriktioner för att kunna finansiera transportbehov i skärgårdsområden. Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att stödja frakttrafik med färja i skärgårdsområden?
fr · GO11840 · 2001-03-06 00:00:00 — Fråga 2000/01:840 av () till socialminister om svartkrogar Socialministern har som svar på tidigare skriftlig fråga svarat att regeringen avser att överlämna en proposition där bl.a. frågan om restaurangers serverings- och öppethållandetider kommer att behandlas. Det är mycket glädjande att frågan om restaurangers serverings- och öppethållandetider kommer att lämnas till för beredande, debatterande och beslut. Socialministern har , utan avvaktan på regeringens proposition, uttalat att öppettiderna för krogarna ska inskränkas. I har problemet med illegala krogar försvunnit sedan det blev tillåtet för restaurangerna att ha nattöppet med alkoholservering. Med anledning av ovanstående vill jag fråga socialministern: Vilka åtgärder avser socialministern att vidta för att inte "svartkrogarna" åter ska bli ett problem för boende i ?
fr · GO11841 · 2001-03-06 00:00:00 — Fråga 2000/01:841 av () till utrikesminister om mänskliga rättigheter i har beviljats medlemskap i . I samband därmed har landet åtagit sig att efter inträdet i avkriminalisera homosexuella relationer mellan vuxna. Ett liknande åtagande gjordes av 1993 inför dess medlemskap i . Trots detta har fortfarande inte avkriminaliserat homosexuella relationer. Det är uppenbart att det finns risk för att inte heller kommer att fullfölja sitt åtagande. Mot denna bakgrund vill jag fråga utrikesministern på vilket sätt regeringen kommer att agera för att se till att lever upp till sina åtaganden gentemot .
fr · GO11842 · 2001-03-07 00:00:00 — Fråga 2000/01:842 av () till statsrådet om drogtester i arbetslivet Enligt enkätundersökningar ställer en stor majoritet av svenskarna upp på drogtester för att få drogfria arbetsplatser. Och de lokala fackförbunden på t.ex. SJ och har gått med på att drogtesta personal som arbetar med s.k. säkerhetstjänst. Självklart ska vi ha drogfria arbetsplatser. Inte minst ur arbetsmiljösynpunkt och för allas trygghet. Men är det faktiskt inte utan anledning som den kroppsliga integriteten är skyddad i grundlagen. I regeringsformens andra kapitel. Och att man måste ha stöd i någon annan lag för att inskränka grundlagens skydd mot påtvingade kroppsliga ingrepp från det allmänna. Jag kan förstå att man vill testa t.ex. piloter och lokförare. Men ökar användandet av drogtester mycket snabbt. drogtestades ca 30000 anställda i . Hur många tester har vi ? Det är viktigt att vi får tydligare regler för att kunna hantera den känsliga balansgången mellan personlig integritet och säkerhet för anställda och allmänhet. Och att vi får regler som förhindrar att drogtester blir något som arbetsgivare gör godtyckligt och slentrianmässigt. Jag vill därför fråga statsrådet : Vilka åtgärder avser statsrådet vidta för att komma till rätta med godtycklig användning av drogtester av anställda och arbetssökande?
fr · GO11843 · 2001-03-07 00:00:00 — Fråga 2000/01:843 av () till näringsminister om samarbetsprojekt för bredband De sex kommunerna har kommit överens om ett gemensamt "höglandsnät" för bredband där kommunerna på höglandet binds samman. Den planerade utbyggnaden syftar till att stimulera företagsamheten och ge medborgarna ökad tillgång till Internettjänster. Också för skolorna i de berörda kommunerna öppnas nya möjligheter bl.a. genom att planerar att utlokalisera utbildningar till mindre orter. Ett "höglandsnät", som är det första i sitt slag i landet, kommer att bli mycket viktigt för utvecklingen i en region med befolkningsminskning. Det kan dessutom bli en förebild för den fortsatta utbyggnaden i . Men projektet riskerar tyvärr att aldrig bli genomfört. har nämligen meddelat att kommunernas medaktör, , inte kan räknas som offentlig medfinansiär eftersom företaget numera är bolag. Det innebär att företagets finansiella insats inte får tas med vid ansökan om stöd från mål2. Därmed spricker de ekonomiska kalkylerna. Jag vill fråga näringsministern: Vilka åtgärder avser ministern att vidta för att detta samarbetsprojekt ska kunna genomföras?
fr · GO11844 · 2001-03-07 00:00:00 — Fråga 2000/01:844 av () till näringsminister om tidningsdistribution i glesbygd "Ett stort antal människor i glesbygden kommer att bli utan sin tidning p.g.a. orimliga kostnader." Meningen finns i en PM som jag fått av en tidningsdirektör. finns också hotet om verkställandet av att ett stort antal hushåll i glesbygden (bl.a. i ) inte ska få sin lokaltidning . Under de som jag var hemma den gångna helgen, fick jag sex samtal från boende i glesbygden @ alla med hot över sig att tidningen skulle komma först . Då skulle glesbygdshushållet få lördagens och måndagens lokaltidning. Orsaken är de kraftiga kostnadsökningar som krävts av distributörerna. Det här är det senaste @ knappast sista (?) @ hotet mot glesbygden. Skolor läggs ned, affärer stängs och kommer alltså ett nytt slag. Det måste vara någon sorts självklar rättighet att ha tillgång till sin dagstidning även om man valt att bosätta sig i glesbygden. Det här är också en demokratifråga. fick näringsministern en skrivelse från ledningen för ett antal lokaltidningar. Där finns problemet mycket väl exemplifierat och förslag finns på åtgärd. är frågan högaktuell eftersom, bl.a. i , besked har givits om indragna lördagstidningar för viss del av den s.k. glesbygden. Vilka åtgärder ämnar statsrådet vidtaga för att trygga lördagsutdelningen i glesbygden?
fr · GO11845 · 2001-03-07 00:00:00 — Fråga 2000/01:845 av () till socialminister om haschklubbar Legalisera haschklubbar efter holländsk modell uppmanar det danska ordförande, som tillika är regeringens rådgivare i narkotikafrågor. Han menar att hasch på ett förnuftigt sätt kan användas som ett rekreativt rusmedel. finns det ett sextiotal s.k. haschklubbar i men trenden sprider sig. är ett land lättillgängligt inte minst för ungdomar i och vad som sker i har betydelse också för och svenska ungdomars vanor. Sker en liberalisering av hasch i kommer detta att få stor betydelse för svenska ungdomars drogvanor och tillgänglighet. Min fråga till socialministern är: Vilka åtgärder ämnar socialministern vidta för att i samråd med sin danska kollega framhålla vikten av en gemensam och icke liberal linje vad gäller droganvändning?