ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
frs · GO121497 · 2001-07-19 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:1497 om landlistor och export av krigsmateriel har frågat mig om vilka skäl jag anser finnas för att det inte är möjligt att offentliggöra landlistor som upprättas inom ramen för det s.k. sexnationsavtalet. Genom sexnationsavtalet om åtgärder för att underlätta omstrukturering och drift av den europeiska försvarsindustrin som godkänts av (prop. 2000/01:49, bet. 2000/01:UU8, rskr. 2000/01:171) ges bl.a. goda förutsättningar för en ansvarsfull exportpolitik för gemensamt framtagna materielsystem. I avtalet stadgas att grundläggande principer för export av materiel till icke-part ska fastställas enhälligt. Exportkontrollen ska bl.a. innefatta listor med tillåtna exportdestinationer. har frågat mig om skälen för att dessa s.k. landlistor inte kan vara offentliga. Låt mig först säga att sexnationsavtalet är helt förenligt med gällande svenska exportkontrollregelverk. Exportkontrollen kommer även fortsättningsvis att utövas genom detta regelverk och följa de gällande principerna för offentlighet som gäller för krigsmaterielexport. Vad gäller framtagning av landlistor i enlighet med avtalet bibehåller varje land sitt inflytande över exportpolitiken genom att listorna måste beslutas med enhällighet. Listorna garanterar inte industrin någon export. De motsvarar det svenska regelverkets förhandsbesked till företagen. En framförhandlad och överenskommen landlista är sålunda inte något annat än en samordnad reaktion på de önskemål som industrin framfört. En landlista upptar alltså inte länder som inte industrin särskilt frågat om. Vilka länder som kan vara strukna från en önskelista från industrin, framgår inte av den landlista industrin får tillbaka från statsmakterna. omgärdas krigsmaterielexporten av en viss sekretess på grund av de utrikespolitiska och kommersiella hänsyn vi måste ta och som noga regleras i vår sekretesslag. Det finns ett antal goda skäl för den sekretess som iakttas: respekten för att vår export är mottagarlandets försvarshemligheter, att våra nej-beslut skulle kunna störa förbindelserna med länder som vi i övrigt vill ha normala relationer med, att en upprättad landlista vanligen utgör en känslig del i en konkurrensutsatt marknadsföringsstrategi hos industrin osv. Lösningen på insynsproblemet är i det svenska regelverket det parlamentariskt sammansatta , som medverkar i uttolkningen av riktlinjerna i enskilda exportärenden och som också ges löpande insyn i all export. Det parlamentariskt sammansatta kommer även för projekt under sexnationsavtalet att ha den viktiga rollen som uttolkare av de svenska riktlinjerna. Förslag till landlistor kommer att underställas för bedömning. Svensk exportlicens krävs formellt för den materiel som passerar ut över våra gränser, även om den är förknippad med sexnationsavtalet. Slutligen vill jag säga att vi behåller vår nationella exportkontroll för de produkter som svensk försvarsindustri tagit fram och marknadsfört på export. gäller gemensam utveckling av försvarsmateriel som gagnar den svenska försvarsmaktens intressen.
frs · GO121498 · 2001-07-25 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:1498 om psykisk ohälsa hos barn och ungdomar har frågat mig hur jag kommer att arbeta för att komma till rätta med de växande problemen med psykisk ohälsa hos barn och ungdomar. Hälsoutvecklingen i är generellt sett mycket god. Vi blir friskare och vi lever allt längre. Men det finns också en oroväckande utveckling som tyder på att den psykiska hälsan försämras. I flera rapporter har uppgifter presenterats om att olika psykosomatiska besvär och självupplevd psykisk ohälsa har ökat i hela befolkningen men särskilt bland barn och ungdomar. Sådana jämförelser är dock alltid förknippade med viss osäkerhet eftersom det är svårt att entydigt tolka uppgifterna. För att bättre kunna följa utvecklingen när det gäller barns och ungdomars psykiska hälsa har regeringen gett i uppdrag att genomföra återkommande mätningar av barns och ungdomars psykiska hälsa. Regeringen, och har i avtalet om utvecklingsinsatser inom vården och omsorgen för åren 2002@2004 kommit överens om att landstingen särskilt ska uppmärksamma barn- och ungdomspsykiatrin. Barn och ungdomar som visar tecken på psykiska problem ska erbjudas tidigt och adekvat stöd, vilket är viktigt för att inte riskera att de psykiska problemen fördjupas. För att bättre tillgodose vårdbehoven hos ungdomar i åldersgruppen 16@25 ska, enligt avtalet, insatserna mellan barn- och ungdomspsykiatrin och vuxenpsykiatrin också samordnas i större utsträckning. Mot bakgrund av förslag i betänkandet Hälsa på lika villkor (SOU 2000:91) avser regeringen att presentera en proposition med nationella mål för hälsoutvecklingen. Ett flertal av målen i denna proposition kommer att beröra, direkt eller indirekt, barns och ungdomars förutsättningar för en trygg uppväxt.
frs · GO121499 · 2001-07-19 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:1499 om nationella identitetskort har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att stimulera utvecklingen mot ett kombinerat visuellt och elektroniskt nationellt . Han påpekar bl.a. att detta skulle bli ett värdefullt tillskott i en öppen infrastruktur som ska fungera och där identiteten måste säkerställas. fråga rör främst hur man till sådana skulle kunna koppla en möjlighet till elektronisk identifiering. Precis som säger har de nationella ännu inte blivit verklighet. Frågan om sådana kort ska utfärdas, av vem och hur de ska utformas bereds inom . De synpunkter som framför kommer att vägas in i det arbetet.
frs · GO121500 · 2001-07-25 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:1500 om glukosamin har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att se över läkemedelslagen. Bakgrunden till fråga är att har beslutat att produkter som innehåller glukosamin ska klassificeras som läkemedel. Produkter som innehåller substansen glukosamin marknadsförs som ett "kosttillskott för lederna" och säljs framför allt i hälsokostbutiker och via postorder. Glukosamin är ett kroppseget ämne som i flera europeiska länder är godkänt som läkemedel för behandling av vissa ledsjukdomar. Substansen har särskilt studerats vid ledförslitning. Ingenting har framkommit som visar att friska personer behöver ett tillskott av glukosamin. Läkemedelslagen är en skyddslagstiftning med syfte att för konsumenternas skull tillse att tillgängliga läkemedel har visad effekt, är säkra och av god kvalitet. är en självständig myndighet som med stöd av läkemedelslagen ansvarar för att konsumenterna i får tillgång till sådana läkemedel. anser att produkter som innehåller glukosamin ska klassificeras som läkemedel då användningen av medlen är medicinsk. I flera europeiska länder finns glukosamin som godkända läkemedel och det finns inget som hindrar fabrikanterna av produkter som innehåller glukosamin att ansöka om att få produkterna godkända som läkemedel i . På så vis kan man utvärdera och kontrollera produkten på samma sätt som för andra läkemedel, vilket ligger i konsumenternas eget intresse. Jag har inte för avsikt att vidta åtgärder för att ändra läkemedelslagen inom detta område.
frs · GO121502 · 2001-07-13 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:1502 om och folkrätten har frågat mig hur jag avser att agera för att svensk del i EU och FN för att förmå staten att upphöra med utomrättsliga avrättningar. Hon hänvisar till ett uttalande som premiärminister skulle ha gjort om att kommer att fortsätta att döda misstänkta palestinier. EU ser mycket allvarligt på frågan. Utomrättsliga avrättningar utgör en grov kränkning av den rätt till liv som garanteras i art. 6 i den internationella konventionen om medborgerliga och politiska rättigheter liksom av de garantier i samma konvention som berör rätten till opartisk rättegång för personer misstänkta för brott. Utomrättsliga avrättningar är även oförenliga med ett demokratiskt rättssamhälle vilket vi vid upprepade tillfällen fastslagit både i EU-uttalanden under det svenska ordförandeskapet och i direktkontakter med israeliska företrädare. Frågan har också tagits upp i FN:s kommission för de mänskliga rättigheterna. Jag har rest dessa frågor i samtal direkt med premiärminister och utrikesminister dock utan att få de utfästelser från deras sida som jag skulle önskat. Beklagligtvis har händelser inträffat t.ex. den 1@2 juli som av alla tecken att döma varit sådana avrättningar. Detta föranledde ett förnyat EU-uttalande i bl.a. denna fråga. Jag kan försäkra frågeställaren att och EU kommer att fortsätta att följa frågan och ta upp den såväl direkt med som inom FN-systemets ramar.
frs · GO121503 · 2001-07-25 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:1503 om läkemedel på kredit har frågat mig vilka åtgärder som jag avser att vidta för att komma till rätta med överutnyttjandet av läkemedelskrediter. Bakgrunden till fråga är att erbjuder sina kunder möjlighet att köpa läkemedel på kredit vilket har inneburit kreditförluster. Regeringen har i flera sammanhang understrukit vikten av att patienterna ser delbetalningssystemet som ett naturligt sätt att betala sina läkemedelsinköp. Ingen ska av ekonomiska skäl behöva avstå från att ta ut nödvändiga läkemedel. I regleringsbrevet för uppdrog regeringen åt att närmare utreda och belysa kostnadsbilden för delbetalningssystem och bedöma behovet av effektivisering för att minska dessa kostnader. redovisade uppdraget och föreslår en rad åtgärder både inom apoteken och inom de företag som sköter fakturering m.m. som kan bidra till att kostnaderna för själva systemet reduceras och kreditförlusterna bromsas upp. Dessa förslag bereds inom .
frs · GO121505 · 2001-07-19 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:1505 om teknikutveckling inom området för minröjning har frågat mig om jag avser att vidta några åtgärder för att verkställa regeringens ambitioner avseende teknikutvecklingen inom minröjningsområdet. Som jag tidigare svarat så har myndigheternas satsningar på utbildning, forskning och teknikutveckling inom minröjningsområdet haft hög prioritet. Arbetet att ta fram en svensk minstrategi kommer att leda till att myndigheternas uppgifter och ansvar inom minröjning ses över. När det specifikt gäller myndigheternas satsningar på teknikutveckling inom minröjningsområdet så är ett antal ramverk under uppkomst som kan komma att påverka forskning och teknikutvecklingen. Inom FN (UNMAS) och EU pågår ett standardiseringsarbete inom ammunitions- och minröjningsområdet, har anslutit sig till International Test and Evaluation Program (ITEP) och dessutom arbetar med en minröjningsförordning. Utöver dessa ramverk för minröjningsverksamhet så bedriver Försvarsmakten ett stort antal utvecklingsprojekt. Inom landminröjning kan följande arbeten nämnas: mjukvaruutveckling för minspaningsradar, klassificering av nedgrävda objekt, optisk minspaning mot minfält, radardetektering av enskilda minor, detektering av explosivämnen, detektering med hjälp av kemiska metoder samt underlag till informationssystem för ammunitions- och minröjning. Härtill genomförs även ett antal studier, försök och metodutveckling, t.ex.: utmärkning av genomgång i minering, mörkerutrustning för ammunitions- och minröjning samt röjning av C-vapenammunition. Därutöver stöder Försvarsmakten och i ITEP och därtill deltar forskningsinstitutet i flera olika forskningssamarbeten som rör ammunitions- och minröjningsområdet. Exempel på forskningsprojekt är: metodutveckling av minhundar, framtagning av datoriserad dressyrjournal för minhundar samt deltar i EU-projekt om demonstrator för minmultisensor. Inom materielförsörjningsområdet pågår sammanfattningsvis följande aktiviteter: metodstudier för djupminröjningssystem, leverans av utbildningssatser för , metodstudier och funktionsprov avseende maskinell truppminröjning, utvärdering av minsökare, anskaffning av personlig utrustning till ammunitions- och minröjare, anskaffning av blinda minor för förbättrad utbildningskvalitet, anskaffning av sprängplatta för desarmering av minor, anskaffning av minskyddsutrustning för stridsfordon och av maskinellt minutmärkningssystem och anskaffning av splitter- och minskydd till fordon. har helt rätt i att det är svårt att få fram effektiva system eftersom marknaden är osäker. Exempelvis nämner att Försvarsmakten inte har beställt den "konstgjorda hundnosen". Denna biosensor är långt ifrån färdigutvecklad och därtill är (myndighet under Försvarsdepartementet) med i projektet som delfinansiär efter samråd med Försvarsmakten. Försvarsmakten följer alltså utvecklingen av detta projekt men myndigheterna har ansett det tillräckligt med en statlig finansiär. Jag anser därmed att Försvarsmakten verkställer regeringens ambitioner avseende teknikutveckling inom minröjningsområdet.
frs · GO121506 · 2001-07-19 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:1506 om ammunition vid polisers skjutövningar har frågat mig vilka åtgärder jag är beredd att vidta för att polismännen alltid ska erbjudas gratis ammunition vid övning med tjänstevapen. Polisens rätt att använda skjutvapen i tjänsten är det yttersta uttrycket för polisens rätt att använda våld i sin tjänsteutövning. Användningen av skjutvapen förutsätter att poliserna har en gedigen kompetens såväl när det gäller skjutskicklighet som när det gäller det regelverk som omgärdar användningen av skjutvapen i tjänsten. Det är som har det övergripande ansvaret för att poliserna har tillräcklig kompetens för att hantera sina tjänstevapen. För att uppnå denna kompetens sker övning med tjänstevapen dels vid instruktörsledda tjänsteskjutningar, dels vid andra lämpliga tillfällen i samband med tjänstgöring. Jag vill i sammanhanget också nämna att så sent som trädde en reviderad version av föreskrifter och allmänna råd angående polisers användning av skjutvapen i tjänsten i kraft. Förändringarna gäller huvudsakligen ett införande av krav på fortbildning, kontinuerliga kompetensprov samt vilka åtgärder som ska vidtas mot de poliser som inte klarar kompetenskraven. När det gäller den tekniska vapenhanteringen vet jag att undertecknade ett avtal med en ammunitionstillverkare som innebär att övningsammunitionen blir billigare och mer skonsam mot miljön. Att kostnaden nu blir lägre bör kunna leda till att de poliser som behöver det nu kan ges möjlighet till mer träning med sina tjänstevapen. Användningen av skjutvapen är som jag nämnt tidigare polisens yttersta åtgärd för att kunna utföra ett tjänsteuppdrag. Inom utreds just nu frågan hur man skulle kunna utrusta polisen med andra hjälpmedel som inte är lika kraftiga som skjutvapen men som ändå på ett effektivt men mindre farligt sätt bidrar till att polisen kan utföra sitt tjänsteuppdrag.
frs · GO121507 · 2001-07-19 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:1507 om körkortslösa förare har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att göra det möjligt för polisen att effektivt stoppa körkortslösa förare. Av frågan framgår att den är ställd mot bakgrund av bl.a. att bilar sällan tas i beslag och förverkas. Enligt 3 § trafikbrottslagen döms den som kör ett körkortspliktigt fordon utan att vara berättigad till det för olovlig körning till böter. Om brottet har skett vanemässigt eller om det annars är att anse som grovt, kan påföljden i stället bestämmas till fängelse . Av 7 § samma lag framgår att ett fordon som använts vid brott enligt den lagen (t.ex. olovlig körning) får förklaras förverkat, om det behövs för att förebygga fortsatt sådan brottslighet och förverkande inte är oskäligt. Lagen har setts över vid ett flertal tillfällen i syfte att göra den effektivare. Det har emellertid framkommit att det trots de gjorda ändringarna kan vara svårt att tillämpa lagen i den utsträckning som skulle vara önskvärt. Det är ofta, som mycket riktigt påpekar, fråga om bilar i dåligt skick som varken är besiktigade, skattade eller försäkrade. Som jag nämnde i mitt svar på en fråga från (fråga 2000/01:781 om trafikbrottslagen) har en kartläggning och analys av frågorna därför påbörjats inom . Det är viktigt att i detta sammanhang lyfta fram de brottsförebyggande aspekterna. Ambitionen är att en inledande analys ska vara klar . Därefter kommer inriktningen på det fortsatta arbetet att bestämmas. Det är ännu för tidigt att säga vad det påbörjade arbetet kan komma att resultera i, men jag är naturligtvis angelägen om att det ska finnas effektiva medel för att kunna stoppa körkortslösa förare.
frs · GO121509 · 2001-07-19 00:00:00 — Svar på frågorna 2000/01:1465 om konsekvenserna av Göteborgsmötet samt 1494 och 1509 om polisens resurser har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att säkerställa bohuslänningars och gästande turisters trygghet . har frågat vilka åtgärder jag avser att vidta för att stärka polisens personella resurser. har frågat vilka åtgärder jag avser vidta för att stärka polisens personella resurser i . Jag besvarar frågorna i ett sammanhang. Inledningsvis vill jag klargöra att jag inte delar den negativa bild av det svenska samhället som framträder i bakgrundsteckningen i fråga. Det är inte så att antalet brott ständigt ökar. Brottsutvecklingen varierar mellan olika brottskategorier. Nivån är dessutom svår att bedöma eftersom vi i många fall bara har säkra uppgifter om den anmälda brottsligheten, inte den faktiska. Regeringen gör nu den största ekonomiska satsningen på polisen . Antalet poliser ökar. avslutade nästan 400 polisstuderande sin utbildning vid i . Totalt utexamineras ca 575 nya poliser. En ny polisutbildning har startat i och kommer ytterligare en att starta i . har bedömt att antalet poliser kan öka med nära 900 . Det kommer att ge fler poliser och större resurser för brottsbekämpning. Frågorna från och gäller specifikt polisresurserna i västra och polisresurserna i . Jag kan inte uttala mig om fördelningen av resurser mellan olika polismyndigheter. Det är inte regeringen, utan som fördelar resurserna inom polisväsendet. Fördelningen sker efter budgetdialoger mellan ledningen för och ledningen för varje polismyndighet. Det är sedan polismyndigheterna som ska se till att den befintliga personalresursen fördelas på bästa sätt efter vad verksamheten kräver.
frs · GO121510 · 2001-07-25 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:1510 om kvicksilver och kadmium har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att målet hållbar utveckling inom EU ska uppfattas som trovärdigt när det gäller kvicksilver och kadmium. Under ordförandeskap i EU har miljöområdet prioriterats, vilket har medfört flera framsteg bl.a. på kemikalieområdet. Miljöministrarna antog rådsslutsatser om den framtida kemikaliepolitiken inom EU. Den kemikaliestrategi som EU nu antagit baseras i stor utsträckning på den framsynta kemikaliepolitik vi själva fört under . Beslutet banar väg för en stor förändring av synsättet när det gäller kemikalier i EU. Syftet är att minska användningen av farliga kemikalier som t.ex. kvicksilver och kadmium. Kemikaliepolitiken är en viktig del av för hållbar utveckling på grund av kemikalieanvändningens negativa påverkan på människors hälsa och miljö. Slutsatserna betonar att industrin ska ta ett större ansvar för att de kemikalier som används inte ger upphov till skador på hälsa och miljö. Detta innebär bl.a. att industrin måste dokumentera all nödvändig information och hålla sådan dokumentation tillgänglig för myndigheterna. Om kraven på information inte uppfylls, får kemikalien inte längre marknadsföras. I rådets slutsatser förstärks kraven på att kemikalier med särskilt farliga egenskaper bara ska få användas efter tillstånd, i väl definierade och motiverade fall. Vid Europeiska rådets möte i noterades kommissionens avsikt att lägga fram formella förslag kring användningen av kemikalier. Mötet uppmanade ministerrådet och parlamentet att anta dessa förslag så att den nya kemikaliepolitiken kan tillämpas och därmed garantera att kemikalier inom en generation endast tillverkas och används på ett sådant sätt att de inte leder till några väsentliga konsekvenser för hälsa och miljö. planerar det belgiska ordförandeskapet att behandla ett förslag till reviderat batteridirektiv inom EU. Förslaget förväntas bl.a. innehålla mål för insamling av batterier. Jag tänker verka för att batteridirektivet bidrar till förverkligandet av en snabbare avveckling av användningen av kvicksilver och kadmium inom EU. Kommissionen planerar också, efter begäran vid miljörådets möte , att utreda konsekvenserna av en avveckling av kvicksilveranvändningen inom kloralkaliindustrin. Jag ser den nya kemikaliestrategin som ett av de mer betydelsefulla instrumenten för att uppnå en hållbar utveckling och för att avveckla kvicksilver- och kadmiumanvändningen inom EU.
frs · GO121511 · 2001-07-19 00:00:00 — Svar på frågorna 2000/01:1431 om i , 1435 om ersättning till företagare, 1448 om vandaliseringen i och 1511 om ersättning till näringsidkare efter kravallerna i Med anledning av händelserna i samband med Göteborgstoppmötet har , och frågat mig vilka åtgärder jag avser vidta för att de som har drabbats av skadegörelse ska hållas ekonomiskt skadeslösa. har ställt samma fråga till statsministern. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara även på den sistnämnda frågan. Jag väljer att svara på frågorna i ett sammanhang. Både under och efter oroligheterna i har jag haft anledning att utförligt kommentera våldsverkarnas beteende. Jag har då framhållit att det som inträffat är fullkomligt oacceptabelt. Det finns anledning att även i detta sammanhang upprepa det. Till detta ska naturligtvis läggas att jag djupt beklagar den förstörelse som drabbat @ som arbetat hårt med sitt värdskap @ samt enskilda personer och företag. Inledningsvis vill jag betona det självklara förhållandet att det är de som har vållat skadorna som ska ersätta dem. I den mån förövarna av skadegörelsen i kan identifieras, lagföras och överbevisas om sin medverkan i förstörelsen är det alltså dessa som ska ersätta skadorna. De som fått egendom förstörd är som regel försäkrade mot skadegörelse. Liksom vid andra skadehändelser får det alltså nu i vanlig ordning prövas om försäkringarna täcker de aktuella skadorna. Hur denna prövning utfaller är bl.a. beroende av villkoren i de berörda försäkringsavtalen och således en sak mellan försäkringsbolagen och de försäkrade. Det är därför ännu för tidigt att ta ställning till de frågor som ställts av , , och . Allmänt kan emellertid sägas att det i den uppkomna situationen inte finns någon generell rätt till ersättning av staten. Däremot kan ersättning betalas enligt skadeståndslagen ifall skador har vållats genom fel eller försummelse vid myndighetsutövning, varvid skadeståndsanspråk normalt handläggs av Justitiekanslern. I vissa exceptionella situationer kan regeringen besluta om ersättning till enskilda som drabbats av skador, trots att det inte finns någon ersättningsskyldighet. Med hänsyn till pågående rättsprocesser och handläggning i försäkringsbolagen har regeringen inte haft anledning att ta upp den frågan.
frs · GO121518 · 2001-07-26 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:1518 om ersättning till personliga assistenter har frågat mig vilka åtgärder jag har för avsikt att vidta för att förändra bedömningen av de personliga assistenternas ersättning vid nattarbete. Flera utvärderingar visar att införandet av personliga assistenter och assistansersättningen har inneburit ökad valfrihet, större inflytande och bättre livskvalitet för många personer med omfattande funktionshinder. Antalet personliga assistenter antas uppgå till ca 25 000. Från kan dessutom den som fyllt och har personlig assistans behålla insatsen. Behovet av assistenter kommer därmed att öka kraftigt. Det är viktigt att intentionerna med LSS och bibehålls. För det krävs att den som beviljats rätt till personlig assistans och assistansersättning också kan rekrytera assistenter och aktivt påverka vem eller vilka som anställs. Enligt tidigare uppföljningar har rekryteringsläget varit gott. Det finns dock tydliga signaler att rekryteringen av personliga assistenter på många håll i landet har blivit svårare. Regeringen har därför tillsatt en arbetsgrupp inom som bl.a. ska analysera de villkor som påverkar möjligheterna till rekrytering och vid behov föreslå åtgärder för att motverka en framtida brist på assistenter. I uppgifterna ingår att titta på arbetstider och schablonersättning. Arbetsgruppen ska redovisa sitt arbete till .