ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · GO111146 · 2001-05-03 00:00:00 — Fråga 2000/01:1146 av () till justitieminister om trossamfund som vigselförrättare I finns tydliga restriktioner i kring giftermål. För att vara behörig vigselförrättare i ett annat trossamfund än ska ett förordnande ha givits av Kammarkollegiet. För att erhålla vigselrätt krävs att man på goda grunder kan anta att trossamfundet ska följa bestämmelser. Här ingår bl.a. att innan vigseln sker förvissa sig om att hindersprövning skett. Genast efter vigseln ska även skattemyndigheten som gjort hindersprövningen underrättas om vigseln. Vid en hearing anordnad av rapporterades att unga flickor i , , gifts bort med äldre män och lever i äktenskap. Att detta sker även i bekräftas av en imam vid moskén. För att detta utnyttjande av minderåriga, i strid med svensk lagstiftning, ska kunna fortgå registreras inte äktenskapen vid skattemyndigheten som föreskrivits. Vigslarna förrättas av religiösa samfund som fått vigselrätt och därmed accepterat och intygat att de kommer att följa den svenska . En imam i bekräftar också att även månggifte praktiseras i . En man kan ha flera hustrur som han är sammanvigd med enligt den religionens lagar. Dessa vigslar förrättas av ett religiöst samfund och är sålunda giltiga i det samfundet. För att kringgå svensk lagstiftning registreras endast ett äktenskap vid skattemyndigheten. Jag frågar därför statsrådet : Vilka åtgärder har statsrådet för avsikt att vidta för att trossamfunden och vigselförrättare i ska följa den svenska ?
fr · GO111147 · 2001-05-03 00:00:00 — Fråga 2000/01:1147 av () till justitieminister om förfarandet vid felaktiga körkortsindragningar en medborgare fast för fortkörning kan polisen ta körkortet direkt på platsen. Men skulle det visa sig att man blir friad för det misstänkta brottet i tingsrätten, så har man ingen rätt till ersättning för att man blivit straffad, dvs. varit utan körkort ett tag. Detta kan jämföras med att om man sitter häktad på felaktiga grunder så utgår ersättning. Med hänvisning till det anförda vill jag ställa följande fråga till justitieministern: Är justitieministern beredd att se över systemet så att även den som blivit av med sitt körkort och är oskyldig till förseelsen kan få ersättning för detta?
fr · GO111148 · 2001-05-03 00:00:00 — Fråga 2000/01:1148 av Per () till näringsminister om hastighetstävlingar på svenska vägar Under den senaste helgen har en samling totalt oansvariga personer genomfört en hastighetstävling på svenska vägar. Enligt rapporteringen i medierna har polisen stoppat vissa bilar, men efter utfärdande av böter har vansinneskörningen uppenbarligen fortsatt. Vilka åtgärder avser statsrådet att vidtaga för att förhindra en upprepning av hastighetstävlingar på svenska vägar?
fr · GO111149 · 2001-05-03 00:00:00 — Fråga 2000/01:1149 av () till statsrådet om etablering av friskolor Alltfler friskolor startas i vårt land. har att besluta. Kommunen får avge yttrande, men äger inte frågan. Även då en kommun avstyrker, kan ge tillstånd till en etablering. Kommunen har sedan att rätta sig efter beslut. Med beslutet följer inga medel utan kommunen har att stuva om i sin budget och organisera om verksamheten. Följden blir att det blir omöjligt att göra en långsiktig planering och ständiga hot om nedläggning av skolor. Kommunerna måste få större möjligheter att bedöma om en etablering av friskola gynnar eller missgynnar utbildningsverksamheten som helhet. Är ministern beredd att vidta några åtgärder för att stärka kommunernas ställning vid etablering av friskolor?
fr · GO111150 · 2001-05-03 00:00:00 — Fråga 2000/01:1150 av () till statsrådet om stressen i skolan En attitydundersökning från visar att skolan har blivit alltför stressig för barnen. Undersökningen som är gjord bland högstadie- och gymnasieungdomar avslöjar bl.a. att av eleverna anser att stress är vanligt bland jämnåriga. Om en motsvarande undersökning skulle göras bland låg- och mellanstadiebarn är det inte otroligt att resultatet skulle bli detsamma. Bristen på ordning och reda i skolan är på de flesta håll påtaglig. lärde sig barnen att ställa upp sig i räta led, vara tysta vid inträdet i klassrummet och att lyssna när läraren talade. Därmed uppstod aldrig många av de situationer som dagens barn anser som stressande. Efterföljden av reglerna var för det mesta mycket god eftersom betyget i ordning och uppförande eljest kunde påverkas. I dagens skola får betyg i ordning och uppförande inte ens ges. Vad avser skolministern vidta för åtgärder för att skolbarnen ska slippa bli stressade i skolan?
fr · GO111151 · 2001-05-03 00:00:00 — Fråga 2000/01:1151 av () till socialminister om viktig telefonrådgivning Behovet av telefonrådgivning för demenssjuka och deras anhöriga är stort. Ur de avsatta medlen, de s.k. stimulanspengarna, som förfogat över har telefonrådgivning erhållit medel under åren 1999@2000 och 2001. roll vid sidan om de kommunala och landstingsdrivna verksamheterna gör att man inte behöver hävda en lojalitet, utan i stället kan se till individen. Det har också varit utifrån dessa samtal som uppmärksammat behovet att lösa "ställföreträdarfrågan" för sjuka och dementa. Något som också utreds, enligt uppgifter. De lokala organisationerna och avdelningarna ute i landet börjar nu kunna verka fristående medan den centrala telefonrådgivningen är beroende av fortsatta medel för att kunna ge råd och stöd. Redan nu finns 180000 människor som lider av någon form av demens och tillsammans med anhöriga berörs i det närmaste en miljon människor. Behovet förväntas inte minska . Satsningen på Anhörig 300 finns i många kommuner men inte någon telefonrådgivning som på detta sätt stöttar upp med sakkunskap i form av läkare, jurister, sjuksköterskor och psykologer. Min fråga till socialministern är: Vilka åtgärder ämnar socialministern vidta för att garantera denna telefonrådgivning också ?
fr · GO111152 · 2001-05-04 00:00:00 — Fråga 2000/01:1152 av () till statsrådet om friskolor Antalet friskolor har fördubblats , men tar de sitt ansvar? Frågan ställdes i TV-programmet @ Skola för alla? Programmet gav ett mycket tydligt svar. Många friskolor lever långt ifrån upp till skollagens krav att friskolan ska vara fri från avgifter och öppen för alla. Vissa friskolor bygger sina antagningar av elever på enkäter i vilka ställs närgångna frågor om elevernas karaktär. Om föräldrarna undanhållit uppgifter kan eleven avskiljas från skolan. Bestämmelsen om att skolan ska vara avgiftsfri kringgås genom att kalla viss undervisning för "extra undervisning". listar de elever som betalat de frivilliga skolavgifterna. F.d. diskrimineringsombudsmannen fann nämnda inslag i friskolevärlden klart diskriminerande. "Det finns risk för att vissa avarter växer sig starkare på skolområdet. Vi kan få elitskolor som står för en samhällssyn som inte är den vi vill ha. Tillstånden till friskolor delas ut väldigt snabbt. Sen går det snabbt med bidragen." Vilka åtgärder är skolministern beredd att vidtaga för att komma till rätta med här beskrivna uppenbara missförhållanden på friskoleområdet?
fr · GO111153 · 2001-05-04 00:00:00 — Fråga 2000/01:1153 av () till justitieminister om övervakningskameror i taxibilar Rån, hot och överfall på taxichaufförer har ökat drastiskt och förarnas säkerhet har minskats. Hos har det inträffat åtta rån, två rånförsök och två allvarliga överfall. Hot hör till vardagen och våld blir allt vanligare. vill nu förse sina 430 bilar med övervakningskameror. Detta ska ske i förebyggande syfte. Vid eventuella rån eller överfall kan ett larm aktiveras och en kamera som har tagit en bild när passageraren kliver in i taxibilen kan senare identifieras vid en eventuell rättsprocess. Man garanterar att endast ett fåtal personer får tillgång till bilderna, som spelas över . Vetskapen om att en kamera finns i bilen kan användas i avskräckande syfte och kan också öka förarnas säkerhet. En utredning (översyn) av övervakningskameror i samhället håller på att genomföras. Min fråga till justitieministern blir därför om justitieministern avser medverka till att frågan om övervakningskameror i taxibilar kan komma in i utredningen för ett framtida övervägande.
fr · GO111154 · 2001-05-04 00:00:00 — Fråga 2000/01:1154 av () till socialminister om sjuka människors rätt till fri rörlighet inom Schengenområdet har inneburit ökad rörlighet för personer mellan de länder som ingått avtalet. Det blir som en inrikesresa till exempelvis . Vi har redan den rörligheten mellan de nordiska länderna. Detta är och har varit befriande. innebär emellertid avtalet att personer med sjukdomar, som kräver medicinering med t.ex. medicin för kramper mot epilepsi eller smärtstillande preparat som narkotikaklassificeras, måste ha intyg. Dessa intyg ska utfärdas av . Intyget får vara endast , sedan måste nytt intyg utfärdas. Vad jag förstår utfärdas intyget efter läkarintyg av den behandlande läkaren. Detta förfarande är hindrande för syftet med och inskränker sjuka människors fria rörlighet att spontant och med kort varsel företa en resa till ett näraliggande land. Detta kan inte vara syftet. Som jag ser det borde det räcka med intyg av behandlande läkare, som kan förnyas vid sedvanliga kontroller eller om ändring av medicinering blivit aktuell. Vilka initiativ avser ministern vidta för att få en regelförändring i denna fråga?
fr · GO111155 · 2001-05-07 00:00:00 — Fråga 2000/01:1155 av () till miljöminister om miljöfrågorna på Europanivå Enligt uppgift från har inte det sjätte miljöhandlingsprogrammet kunnat tas upp i miljöutskottet vecka 17 som planerat. Mängder av ändringsförslag har lämnats in och det redan urvattnade programmet riskerar att bli ännu mer målsättnings- och kravlöst. Risk finns att det inte hinner att antas av parlamentet före Göteborgsmötet . Ansvaret att i vart fall få upp miljöfrågorna på bordet i Göteborgsmötet ligger därför alltmer på miljöministerns och rådets axlar. Skulle inte ministerrådet och miljöminister som ordförande i rådet klara av detta kommer det prioriterade E som i Environment i stor utsträckning att ha förbigåtts. Min fråga till miljöministern blir därför: På vilket sätt avser ministern att lyfta miljöfrågorna på Europanivå fram t.o.m. Göteborgsmötet?
fr · GO111156 · 2001-05-07 00:00:00 — Fråga 2000/01:1156 av () till finansminister om spel via Internet är det bara , ATG och A-lotterierna som har tillstånd att sälja lotter via Internet. Andra lottförsäljare har inte fått tillstånd att sälja via Internet och mobiltelefoner trots att man ansökt. Folkrörelsernas Samarbetsorgan för Spel- och Lotterifrågor. Jag ställer mig frågande till beslutet att ställa folkrörelserna utanför, medan de statliga bolagen får tillstånd liksom de till socialdemokratiska partiet närstående A-lotterierna. Enligt uppgift har svaret på förfrågan från andra aktörer om spel via Internet varit att departementet vill avvakta en lotteriproposition som skulle ha kommit , men som uppenbarligen inte gör det. Att sälja lotter elektroniskt skiljer sig inte från att sälja över disk. Det finns goda möjligheter att skydda sig mot direktspel och försäljning till minderåriga. Det skulle betyda mycket, inte minst för idrottsrörelsen, att få sälja lotter via Internet. Idrottsrörelsen ligger ju redan efter , ATG och A-lotterierna, som har tillåtits bygga upp kunskaper och erfarenheter på området . Det borde vara rimligt att alla aktörer, som uppfyller kraven i lotterilagen, får ta del av denna marknad. Mot bakgrund av ovanstående vill jag fråga vad finansministern avser att göra för att öka konkurrensen på marknaden för Internetspel.
fr · GO111157 · 2001-05-07 00:00:00 — Fråga 2000/01:1157 av () till justitieminister om polisens resursbrist Under en rad år skar socialdemokraterna ned polisens resurser. stängdes också, vilket resulterat i en skriande polisbrist . Med tanke på dagens stora underskott på poliser och den höga medelåldern på de poliser som är verksamma, är regeringens budget en beklämmande läsning. Pengarna i tilläggsbudgeten täcker exakt det nuvarande underskottet. Det innebär att det inte räcker till en enda polis till. Polisen får inte heller några nya pengar . Det är ingen tröst för de människor som utsätts för brott och på grund av polisens resursbrist inte får den hjälp de borde ha rätt till. Min fråga till justitieministern är: Vilka åtgärder ämnar justitieministern vidta för att snabbt förbättra polisens resurser?
fr · GO111158 · 2001-05-07 00:00:00 — Fråga 2000/01:1158 av () till justitieminister om förtroendet för rättsstaten Rättssystemet är en av statens kärnuppgifter. Ett välfungerande rättsväsen är centralt för att samhällskontraktet ska upprätthållas. Människor ska kunna känna sig trygga och veta att polisen finns att tillgå när man behöver den. På många ställen i landet är polisbristen så stor att hela städer inte har någon polis att tillgå när brotten begås. Förtroendet för politiken och rättsstaten hotas. Det behövs således fler poliser i för att det ska bli ett land där människor känner sig trygga. Problemet är att även om polisen får mer pengar så finns det inga att anställa. Eftersom socialdemokraterna lade ned polisskolan mellan och finns det ett stort hål i rekryteringen. Dessa hål kommer att ta att fylla. Rekryteringen till polisen måste snabbt förstärkas. Min fråga till justitieministern är: Vilka åtgärder ämnar justitieministern vidta för att snabbt stärka rekryteringen av nya poliser?
fr · GO111159 · 2001-05-07 00:00:00 — Fråga 2000/01:1159 av () till justitieminister om polisens tjänstgöringstider Den svenska poliskåren har en väldigt hög medelålder. Mer än var femte polis är och bara var fyrtionde polis är . Det är ett stort problem vid förläggning av kvälls- och nattjänstgöring. långsiktiga mål är att ingen över 55 ska behöva jobba kvällar och nätter. För få poliser är i tjänst när de flesta brott begås. Det framkom i kritiken som polisen fick från . Även förra justitieministern ville att polisen skulle vara ute mer och . Min fråga till justitieministern är: Vilka åtgärder ämnar justitieministern vidta för att fler poliser ska finnas tillgängliga för arbete under de tider när brotten begås?
fr · GO111160 · 2001-05-07 00:00:00 — Fråga 2000/01:1160 av () till justitieminister om antalet poliser i län Antalet brott fortsätter att öka i län. anmäldes 33402 brott i länet, medan det anmäldes 36944 brott. En ökning med drygt 3500 anmälda brott, således. Trots brottsökningen ökar inte antalet poliser. I län har antalet poliser skurits ned från 474 stycken 1995 till 432 stycken . Regeringen bär ansvaret för nedskärningen som drabbar människors trygghet i vardagen. Det är inte konstigt att så få brott upp när antalet brott ökar, som antalet poliser minskar i län. Trenden måste vändas och polisen tillföras resurser som inte bara täcker existerande underskott, utan räcker för en betydande ökning av antalet poliser. Min fråga till justitieministern är: Vilka åtgärder ämnar justitieministern vidta för att tillse att antalet poliser ökar i län?
fr · GO111161 · 2001-05-07 00:00:00 — Fråga 2000/01:1161 av () till justitieminister om polisens beväpning Tar man hänsyn till befolkningsmängden så skjuter svensk polis ca 5 gånger oftare än norsk den svenska polisen har skjutit ihjäl 1,7 gånger fler än den norska den svenska polisen skadsköt ca 4,5 gånger fler än den norska den svenska polisen löper 1,4 gånger större risk att bli ihjälskjuten än en norsk Dessa siffror talar för sig själva. Den norska polisen är i normalfallet obeväpnad. Norska vapeninstruktioner anger att en polisman får skjuta i nödvärn eller vid laga befogenhet, samma regler som i . Men polisen i är oftast obeväpnad. Huvudregeln är att norsk polis endast får beväpna sig efter order från en chef. Vapnen finns då antingen att hämta på polisstationen eller i en sigillförlödd väska i polisbilen. Det norska systemet med icke-våld verkar fungera och minska våldet både mot och från polisen. Det vore vettigt att studera möjligheterna att införa samma system i . Hur avser ministern agera för att studera möjligheterna för att införa ett system med obeväpnade poliser såsom i ?
fr · GO111162 · 2001-05-07 00:00:00 — Fråga 2000/01:1162 av () till justitieminister om polisens resurser Rikspolischefen skriver att det är "alltmer uppenbart att polismyndigheterna på väsentliga områden inte mäktar att nå upp till verksamhetsmålen". Justitieministern har lovat att det ska bli fler poliser. 2004 ska dagens styrka på 16100 poliser ha växt till mellan 16800 och 17000. Det räcker inte på långa vägar. Enligt krävs det 19000 poliser för att uppfylla statsmaktens mål och riktlinjer. Det betyder att ca 3000 fler poliser behövs än det finns . Min fråga till justitieministern är: Vilka åtgärder ämnar justitieministern vidta för att tillse att polisen får resurser för den personal som krävs för att uppfylla verksamhetsmålen?
fr · GO111163 · 2001-05-07 00:00:00 — Fråga 2000/01:1163 av () till statsrådet om medlingsverksamheten i skolan Skolan ska ges förutsättningar, verktyg och metoder för att främja barns och ungdomars demokratiska kompetens. En del av lärandet handlar om att lära sig hantera och lösa konflikter på ett konstruktivt sätt. I engelska skolor används medling som en metod för att lära elever hantera konflikter och meningsskillnader. Metoden handlar i stort om att sätta sig ned och diskutera sig fram till olika lösningar på konflikter eller problem. är ett utbildningsprogram som används inom medlingsverksamheten. Grunden är att eleverna själva får lära sig att lösa konflikter, genom att de får den kompetens de behöver för att med hjälp av lärarna starta egen medlingsverksamhet på den egna skolan. De får bl.a. lära sig mer om vilka förbättringar som är möjliga att uppnå för skolan i helhet och för eleverna som individer. Genom medlingsverksamheten på de engelska skolorna har goda resultat uppnåtts och metoden kan därför med fördel även införas på svenska skolor. Mot bakgrund av ovanstående vill jag fråga om statsrådet vill verka för att medlingsverksamheten ska kunna tillämpas i svenska skolor.
fr · GO111164 · 2001-05-07 00:00:00 — Fråga 2000/01:1164 av de () till socialminister om taktila kartor för synskadade Socialministern har ett politiskt ansvar för att alla funktionshindrade aktivt ska kunna delta i samhällslivet. För att synskadade ska kunna vara delaktiga i samhället behöver de bl.a. få samma geografiska kunskaper och information som alla andra. Det är också viktigt för synskadade att få en överblick då de ska lära sig att orientera sig i t.ex. en stad. Då behövs taktila kartor, dvs. kartor försedda med upphöjt mönster. Avser regeringen att ta initiativ till att stimulera utvecklingen och produktionen av taktila kartor för synskadade?
fr · GO111165 · 2001-05-07 00:00:00 — Fråga 2000/01:1165 av () till utrikesminister om angrepp på Den iranska staten har med missiler angripit den iranska motståndsrörelsen läger inne i . Åtskilliga människor har dödats vid attackerna. I en regeringsvänlig tidning i Aftab-e säger sig kunna ha lov att göra sådana attacker okritiserat och utan några påföljder. Man tackar denna "autonomi" utrikespolitik. Detta är naturligtvis väldigt allvarligt om den iranska regimen ser sig fri att agera militärt. Hur agerar i EU och FN för att militärt inte ska angripa inne i ?
fr · GO111166 · 2001-05-07 00:00:00 — Fråga 2000/01:1166 av () till försvarsminister om människors säkerhet vid bristande framkomlighet Med utgångspunkt i försvarsministerns intresse för problemen kring samhällets sårbarhet vill jag beskriva en aktuell situation med bäring på detta tema. Vi har en situation i många delar av landets landsbygdsområden där vägarnas framkomlighet, eller brist på framkomlighet, medför att ambulanssjukvården har stora problem att ta sig fram och där räddningstjänstens uppgift att skydda och rädda liv blir omöjlig på grund av att det statliga vägnätet förfaller och blir oframkomligt. Dessa förhållanden är mycket påtagliga i mitt hemlän . Mot den här beskrivna situationen vill jag ställa följande fråga till försvarsministern: Vilka åtgärder är försvarsministern beredd att vidta för att den enskilda människans säkerhet ska kunna garanteras?
fr · GO111167 · 2001-05-07 00:00:00 — Fråga 2000/01:1167 av () till statsrådet om i Enligt uppgifter aspirerar på att bli värdland för de . Vi är ju alla väl medvetna om hur på olika sätt kränker de mänskliga rättigheterna. senast handlar det om hur medlemmarna i falungongrörelsen förföljs, fängslas och t.o.m. dödas. Jag är väl medveten om att denna fråga inte är en regeringsfråga i traditionell bemärkelse, men genom underhandskontakter med i första hand borde regeringen kunna göra klart att inte accepterar kränkning av de mänskliga rättigheterna och att detta bör manifesteras genom att inte stöder kandidatur. Min fråga till statsrådet är därför om regeringen är beredd att verka för att under nuvarande omständigheter inte får spelen.
fr · GO111168 · 2001-05-03 00:00:00 — Fråga 2000/01:1168 av () till statsrådet om barns rätt att välja skola Rätten att välja skola regleras i skollagen (1985:1100). Som förälder och vårdnadshavare har man rätt att välja skola för sitt barn. Man kan antingen välja en skola eller en fristående skola. Så är lagen beskaffad för en del, men inte för alla. När det gäller barn med särskilda behov så kan en skola vägra att ta emot denna elev för att den kostar för mycket. Detta fick vi se tydliga exempel på i ett TV-program . I lagen om fristående skolor står det under §2: "Skolan står öppen för alla barn som enligt denna lag har rätt till utbildning inom motsvarande skolform i det offentliga skolväsendet, med undantag för sådana barn vilkas mottagande skulle medföra att betydande organisatoriska eller ekonomiska svårigheter uppstår för skolan." Detta anser jag vara en diskriminerande lagtext som tydligt strider mot 6§ i om utbildning. Hur känns det att bli bortvald? Statsrådet har hänvisat till den översyn av lagen för fristående skolor som pågår. Med detta som bakgrund är min fråga till statsrådet: Avser statsrådet i denna översyn ändra lagen så att alla barn och föräldrar i praktiken får lika rätt att välja skola?
fr · GO111169 · 2001-05-08 00:00:00 — Fråga 2000/01:1169 av () till miljöminister om miljömässigt hållbar utveckling inom transportsektorn framförde i ett anförande om fossilbränsleanvändning: "Miljö och klimat är ett av de prioriterade områdena för Europeiska rådets möte i . Ett av våra bidrag till detta är att följa upp strategin för integrering av miljö och hållbar utveckling inom transportsektorn som ingår i den s.k. Cardiffprocessen. Denna uppföljning föreslår vi innehålla en definition på vad hållbar utveckling inom transportsektorn innebär, som vi försöker föra fram vissa prioriteringar. En av dessa prioriteringar är att få fram en europeisk strategi för hur alternativa eller förnybara drivmedel och ny teknik ska kunna främjas på ett bättre sätt." Kommer ministern att presentera en europeisk strategi för miljömässigt hållbar utveckling inom transportsektorn vid den 15@16 juni?
fr · GO111170 · 2001-05-08 00:00:00 — Fråga 2000/01:1170 av () till miljöminister om den svenska hanteringen av pilotprojektsdispenser En dom i , beslut 97/542/EG rörande BP och franska staten, slår tydligt fast att dispenser för pilotprojekt inom alternativa och förnybara drivmedel inte kan användas för tillverkning i storskalig, industriell skala med känd teknologi. I domslutet rekommenderas att stater i stället söker generella s.k. 8.4-undantag enligt mineraloljedirektivet för att stödja sådana verksamheter. Det finns tydliga paralleller mellan EG-domen och den volymmässigt största svenska skattedispensen i fråga om alternativa drivmedel. Skattedispensen gäller för etanol från Agroetanol AB:s invigda fabrik i , och upphör om såvida den inte förnyas. Tänker ministern med anledning av domen förändra den svenska hanteringen av pilotprojektsdispenser?
fr · GO111171 · 2001-05-08 00:00:00 — Fråga 2000/01:1171 av () till miljöminister om svensk strategi för förnybara drivmedel har nämnt att en strategi på EU-nivå för hållbar utveckling inom transportsektorn håller på att tas fram, och att den även omfattar alternativa eller förnybara drivmedel. I vårpropositionen meddelas att en svensk strategi för alternativa drivmedel ska tas fram . Tänker ministern presentera en svensk strategi för förnybara drivmedel ?