ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
frs · GP121178 · 2001-06-29 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:1178 om oljetransporter på har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att öka beredskapen så att konsekvenserna av större oljeutsläpp kan minimeras. När det gäller den svenska beredskapen, var och är, min bedömning att har en rimlig förmåga att bekämpa utsläpp till sjöss. Den svenska målsättningen är att den ansvariga myndigheten ska ha en beredskap att kunna bekämpa utsläpp på upp till olja. ska vid oljeutsläpp, eller fara för utsläpp, kunna påbörja preventiva åtgärder och bekämpningsåtgärder efter larm. Jag kommer därför att koncentrera mig på frågeställarens hänvisning till vilka resurser som finns att tillgå för att klara ett haveri av ett större tankfartyg. Att minska konsekvenserna av ett haveri av ett större tankfartyg är ett av de bästa sätten att skydda den känsliga Östersjömiljön. Det som då är aktuellt är framför allt resurser för sjögående brandbekämpning och tyngre nödbogsering. Med denna utrustning kan man stabilisera och läktra (tömma) en större tanker för att förhindra ett totalhaveri. En kartläggning som presenterades av Helcom 2001 påvisade att det finns betydande resurser samlade runt . Eftersom frågeställaren specifikt tar upp den nya ryska oljeterminalen i Primorsk så vill jag nämna att såväl (fem stycken) som (två stycken), (tre stycken) och (två stycken) har fartyg med den dragkraft som bedöms som nödvändig. Runt finns även ett antal fartyg som har tillfredsställande brandkämpningsförmåga, t.ex. har tre stycken fartyg och respektive ett vardera. Det är få länder som ensamma har tillgång till resurser som täcker de allra största händelserna. För att förmågan totalt sett i ändå ska vara tillräcklig har Östersjöstaterna i rekommendationer bl.a. enats om vilken som ska vara den lägsta nivån för staternas operativa förmåga. I , liksom i övriga Östersjöstater, bygger beredskapen vid större olyckor på att vi kan och ska dra nytta av det samarbete som bedrivs inom Helcom. Samarbetet är så utformat att ansvariga myndigheter, för svensk del , på egen begäran får lämna operativ assistans. Inom Helcom har också utarbetats riktlinjer för hur assistans ska kunna lämnas. Om gör bedömningen att behöver hjälp för att förhindra att ett utsläpp sker eller för att bekämpa ett utsläpp skickas en förfrågan till den utsedda kontaktpunkten i respektive Östersjöstat. Normalt fås svar på vilka resurser som kan avvaras. Jag har, liksom mina kolleger i bl.a. , precis som frågeställaren antyder noterat den förväntade ökningen av oljetransporterna i . Som svar på frågan om vad jag avser att göra vill jag poängtera att aktivt verkar för att riskanalyserna på detta område kontinuerligt uppdateras, och att relevanta åtgärder vidtas, inom ramen för Helcom. tog Försvarsdepartementet också initiativ till en studie om hur resurssamordningen mellan ett antal myndigheter i med maritima resurser ska kunna förbättras. Rapporten är nu under beredning.
frs · GP121210 · 2001-06-28 00:00:00 — Svar på fråga 2001/02:1210 om nytt signalsystem har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att initiera en förändring av transportsektorns signalsystem. Frågeställaren hänvisar till kravet på färgseende bland vissa yrkeskategorier inom transportsektorn och tar särskilt upp sjöfartsområdet. Mot bakgrund av ovanstående tänker jag koncentrera mitt svar på kraven på färgseende inom sjöfarten. Ovannämnda krav kommer sig av att ljussignaler på bl.a. fyrar, utprickning, lanternor, sjökort och instrument ombord bygger på olika färger. Instrument ombord på fartyg föreskrivs ha olika färger för att t.ex. markera om något är stängt eller öppet, farligt eller ofarligt osv. Fyrsignaler har inte mist sin betydelse, men betydelsen har minskat. Frågeställarens beskrivning av att fyrar slopas på löpande band känner jag inte igen. Det pågår dock en fortlöpande diskussion om angöringsfyrarnas betydelse. Man försöker att tydliggöra utprickningen med andra igenkänningstecken än bara färg. Någon diskussion att ersätta lanternor pågår inte. Diskussioner om krav på färgseende inom sjöfarten förekommer i stort sett inte på internationell nivå. Det skulle därför krävas en stor arbetsinsats från svensk sida om vi skulle vilja lyfta frågan inom eller inom EU. Utöver detta skulle utbyte av instrument m.m. sannolikt leda till stora kostnader för både rederier och myndigheter. Med anledning bl.a. av ovanstående avser jag inte att vidta några åtgärder för att initiera frågan om en förändring av sjöfartens signalsystem.
fr · GO111480 · 2001-07-02 00:00:00 — Fråga 2000/01:1480 av () till miljöminister om miljösituationen i sydöstra kustvatten Miljösituationen i sydöstra kustvatten är mycket alarmerande. Minskande fiskestammar och införande av totala fiskestopp är ett bevis för det allvarliga läget. Ett exempel är minskningen av gädda och abborre i . Särskilt drabbade är de långgrunda stränderna längs , och Skånes kuster av att tången slås ut av alger som ansamlas i stora mängder längs kusterna. Det är nödvändigt att öka forskningen för att ytterligare klarlägga orsakerna till miljöproblemen i och då bl.a. i den sydöstra regionen. En resurs är då Kalmarsundslaboratoriet. Mitt intryck är emellertid att laboratoriet inte används på det sätt som ursprungligen var tänkt. Jag vill fråga: Vilka åtgärder tänker miljöministern vidta för att ytterligare klarlägga orsakerna till den alarmerande miljösituationen i sydöstra kustvatten?
fr · GO111481 · 2001-07-02 00:00:00 — Fråga 2000/01:1481 av (v) till finansminister om likställigheten mellan tippare Fotbollsmatchen mellan och avbröts . Ställningen var då 0-1. meddelade den italienska ligaföreningen att matchen var färdigspelad och därmed fastslog man matchresultatet till en tvåa. gick dock händelserna i förväg och redovisade att den aktuella matchens resultat i vadhållningshänseende hade slutat med det lottade resultat som tas fram inför varje match, nämligen en etta. togs uppgiften tillbaka och meddelade att de avvaktade ett besked från den italienska ligaföreningen om matchresultatet. Först kom alltså den rätta raden ut, men på grund av Svenska Spels felaktiga hantering gick en annan rad ut . Följden blev den att de som spelat via Internet fick ut sin vinst på den rad som publicerats . De pengarna beslutade att inte återkräva. Medan spelare med samma rad som spelat hos ombud ej fick ut någon vinst, eftersom deras vinstrad ändrats . Att nu skärper sina rutiner så att misstaget inte upprepas är bra, men det skapar inte någon likställighet mellan dem som fick ut vinsten via Internet och dem som blev utan på grund av att de spelat via ombud. Min fråga till ministern är: Vad avser ministern att göra för att ersätta de spelare som känner sig bedragna på vinsten eftersom de spelat via ombud och inte via Internet?
fr · GO111482 · 2001-07-02 00:00:00 — Fråga 2000/01:1482 av () till jordbruksminister om kosmetikatest på djur På EU-nivå har man arbetat för ett förbud mot kosmetikatest på djur och även för ett försäljningsförbud mot djurtestad kosmetika. Förbudsförslagen har ett brett stöd hos befolkningen och även inom . Trots detta har ännu inget testförbud eller försäljningsförbud kunnat realiseras. Naturligtvis anser jag att det är viktigt att arbetar kraftfullt för att förbuden ska genomföras på EU-nivå. Enligt vad jag förstått är jordbruksministern mycket drivande i detta arbete och hanterar frågan på ett mycket förtjänstfullt sätt. är det så att vi har djurtestade produkter i våra butiker och vi har ännu inte genomfört ett nationellt förbud mot kosmetikatest på djur, trots att ett sådant utlovades redan till 1998. I utförs inga kosmetikatest på djur, men som t.ex. djurrätts- och djurskyddsorganisationerna pekat på skulle ett förbud mot kosmetikatest på djur, på etiska grunder, i få ett symbolvärde. Djurrätts- och djurskyddsorganisationerna bedriver ett mycket bra arbete då det gäller att informera om djurtesten, kosmetiska- och hygienprodukter samt att det finns produkter som inte testats på djur. Deras arbete är mycket viktigt, men är deras resurser långtifrån tillräckliga. Det skulle enligt min mening vara angeläget att staten såg över sina möjligheter att driva på utvecklingen bort från djurtesten och bort från bruket av produkter som testats på djur. Vilka åtgärder avser jordbruksministern att vidta gällande arbetet mot kosmetikatest på djur?
fr · GO111483 · 2001-07-02 00:00:00 — Fråga 2000/01:1483 av () till jordbruksminister om straffpåföljder för vanvård och djurplågeri har flera brott mot djurskyddslagen behandlats av domstol, och där brotten enligt mitt menande varit mycket grova och avskyvärda. Det har t.ex. handlat om hela djurbesättningar som utsatts för vanvård. De straffpåföljder som brotten renderat har dock enligt min mening inte svarat upp mot brottets grad. I utredningen förbättrat djurskydd, SOU 2000:108 för utredaren fram att en skärpning av lagstiftningen bör övervägas då det gäller grova fall av brister inom djurhållningen. Utredaren anser att det vid skandalösa förhållanden ska övervägas om det ska bli möjligt att utdöma näringsförbud för den näringsidkare som så grovt vanskött sina djur. Andra förslag som rests är att det ska bli möjligt att döma för grov vanvård och grovt djurplågeri. Vilka åtgärder avser jordbruksministern vidta för att straffpåföljden för viss vanvård och visst djurplågeri skärps?
fr · GO111484 · 2001-07-02 00:00:00 — Fråga 2000/01:1484 av () till jordbruksminister om djur inom nöjesindustrin Jag tycker mig se ett ökat inslag av djurutnyttjande inom nöjesindustrin. Djur utnyttjas inom bl.a. cirkusverksamhet, spelinspelningar, kulturella installationer och TV-inspelningar. är nyttjandet både tveksamt och upprör djurskydds- och veterinärorganisationer samt många enskilda. Senast ut i raden är ett kommande underhållningsprogram där deltagarna, enligt uppgift, ska slakta djur. I djurskyddslagen finns en paragraf som reglerar användningen av djur vid viss förevisning. Enligt paragrafen får djuren inte tränas eller användas på sådant sätt att de utsätts för lidande. Paragrafen är bra i sig, men ger inte djuren tillräckligt skydd. Det behövs enligt min mening ökade insatser på det här området. Ett sätt skulle kunna vara att användningen av djur ska prövas etiskt i förväg, enligt en modell liknande den som används inom försöksdjursverksamheten. Vilka åtgärder avser jordbruksministern vidta för att stärka skyddet för de djur som används inom nöjesindustrin?
fr · GO111485 · 2001-07-02 00:00:00 — Fråga 2000/01:1485 av () till jordbruksminister om behovet av årlig djuretikrevision I dödas över 80 miljoner djur inom livsmedelsindustrin. I pälsfarmerna dödas över en miljon djur och inom djurförsöksverksamheten dödas runt en halv miljon djur. Djuren dödas för människans skull. I många fall utsätts de dessutom för lidande i varierad grad. Ingen torde t.ex. kunna hävda att det går att hitta glada och nöjda djur innanför slakteriernas väggar. Människans nyttjande av djur bör ses som en maktfråga. Det är ytterst genom människans maktöverlägsenhet som människan kan nyttja djur, utsätta dem för lidande för att sedan i de flesta fall döda dem. Regeringen anger i sitt djuretiska program att djur har egenvärde och att den mänskliga relationen med djuren bör präglas av respekt. Ett samhälle som dödar så många djur för mänskligt egenintresse och där så många djur utsätts för lidande kan knappast anses vara respektfullt gentemot djuren. Ett framtida djuretiskt hållbart samhälle måste inta ett helt annat förhållningssätt mot djuren. Enligt min mening är det viktigt att åtgärder vidtas så att utvecklingen mot ett djuretiskt hållbart samhälle påskyndas. Det är också av största vikt att vårt förhållande till djuren revideras, förslagsvis på årlig basis, så att förhållandet dokumenteras och så att det framöver ges möjligheter att utifrån dokumentationer bedöma åt vilket håll vårt samhälle utvecklas. Vilka åtgärder avser jordbruksministern vidta för upprättandet av en årlig djuretisk revision?
fr · GO111486 · 2001-07-02 00:00:00 — Fråga 2000/01:1486 av () till finansminister om framväxten av en svensk solcellsmarknad I flertalet EU-länder ges investeringsbidrag för installation till solceller. Detta innebär givetvis att staten får en kostnad för introduktionen av denna teknik. är ett av de få länder som inte ger bidrag till installation av solceller, trots att Ångströmslaboratoriet är världsledande och att inhemsk produktion, baserad på deras teknik, behöver en hemmamarknad. Som situationen ser ut nu missgynnas således svensk solcellsutveckling jämfört med andra EU-länder. Detta är oroande. Inte minst med tanke på hur missat att vara i framkant när det gäller annan modern elproduktion, läs vindkraft, som utgör en av största exportprodukter. Avser finansministern skapa utrymme i budgeten för investeringsstöd till solcellsutvecklingen?
fr · GO111487 · 2001-07-03 00:00:00 — Fråga 2000/01:1487 av () till justitieminister om polisers lönesättning I en dalatidning finns följande rubrik: "Dalapoliserna blåsta på en miljon i lönelyft". Det påstås att pengar som skulle användas till löneökningar nu används till verksamheten @ bl.a. har EU-möten i kostat stora pengar. Polisfacket är besviket. Vi vet hur polisen haft det . Vi vet att bristen gjort att de som varit i tjänst har haft hårda skift och att man ofta arbetat med underbemanning. Därtill kommer alltså nu signaler om att pengar som skulle användas till lönejustering har tagits till driften av polisverksamheten. Vi vet också att exempelvis polisen i har legat relativt lågt i löneligan och att de stora städerna lockat aspiranter och andra poliser med högre lön vilket självklart ger bemanningsproblem i förlängningen. Mot bakgrund av ovanstående vill jag ställa följande fråga till justitieministern: Vilka åtgärder avser statsrådet vidta för att komma till rätta med problematiken kring polisens löner?
fr · GO111488 · 2001-07-03 00:00:00 — Fråga 2000/01:1488 av () till socialminister om myndighetsutövning för privatläkare Sjukvården omstruktureras på många håll till driftsformer i privat regi för att skapa den mångfald som behövs. I sjukvården sker myndighetsutövning, som t.ex. vård vid vissa psykiska sjukdomar mot patientens vilja. Det kan också gälla utredning av misstänkt rattonykterhet/-fylleri. Polisen kan då ha behov av hjälp från sjukvården för provtagning, som då sker mot den misstänktes vilja och därför måste utföras genom myndighetsutövning. Nuvarande lag medger endast offentligt anställd läkare att utföra den myndighetsutövning som kan behövas, vilket är olyckligt. Inte minst försvåras polisens arbete i omhändertagandet och utredning av misstänkt rattonykterhet/-fylleri, eller annat missbruk som utgör hinder för körkortsinnehav. Det är olyckligt att lagen inte anpassats till den omstruktureringsprocess som pågår inom sjukvården. Den riskerar därför att bli ett allt större hinder för t.ex. polisens framtida arbete. Inte minst hindras sjukvård driven i privat regi att stödja polisen, då man inte har rätt till den myndighetsutövning, som måste ske i dessa utredningsärenden. Dessutom riskerar utredningen att fördröjas genom dessa hinder, vilket inte kan anses trovärdigt för rättssäkerheten. Vilka åtgärder avser socialministern vidta så att privatdriven sjukvård ges rätt till denna myndighetsutövning?
fr · GO111489 · 2001-07-03 00:00:00 — Fråga 2000/01:1489 av () till statsrådet om åtgärder för mobbningsfri skolskjuts Tyvärr händer det alltför ofta att barn blir trakasserade av andra barn när de tar skolbussen till skolan. Inte sällan fortsätter dessa problem trots att rektor talar med berörda elever och deras föräldrar. På vissa håll har utvecklingen gått så långt att en del barn inte vill åka skolbuss, eller ens vara i skolan. I skollagen 4 kap. 7§ heter det att "Hemkommunen är skyldig att sörja att det för eleverna i anordnas kostnadsfri skolskjuts, om sådan behövs med hänsyn till färdvägens längd (...)". Detta ger naturligtvis också alla barn rätt till skolskjuts, vilket försvårar konkreta åtgärder för att skydda de barn som blir trakasserade. Det är inte uteslutet att något slags förändring av lagen kan behövas för att skydda de utsatta barnen och visa att trakasserier och mobbning inte accepteras. Åtgärder som skolan borde kunna vidta är att temporärt frånta föräldrar till de barn som återkommande trakasserar andra barn rätten till skolskjuts. Mot bakgrund av ovanstående vill jag ställa följande fråga till skolministern: Vilka åtgärder avser statsrådet vidta för att möjliggöra för skolan att vidta de åtgärder som krävs för att barn ska slippa bli trakasserade i skolbussen på väg till skolan?
fr · GO111490 · 2001-07-04 00:00:00 — Fråga 2000/01:1490 av () till utbildningsminister om hyra vid högskolor En 120-poängsutbildning startar som ett led i omställningsarbetet. Utbildningen är inom systemvetenskap (IT) och har fått 440 sökande till 40 platser. Platserna utökades till 45 eftersom intresset var så stort. erbjöd att få starta utbildningen och kom överens med kommunen om att den skulle bedrivas i . Den s.k. studentpengen ska gå till såväl lärare, utrustning och hyra, men i detta fall säger man att utrustning och hyra får kommunen stå för eftersom det finns tomma lokaler i . Avser utbildningsministern verka för ett förtydligande av reglerna kring den s.k. studentpengen så att medlen används för att täcka de fulla kostnaderna också vid utlokaliserade utbildningar?
fr · GO111491 · 2001-07-04 00:00:00 — Fråga 2000/01:1491 av () till utrikesminister om plan för autonomi i Såväl FN:s generalsekreterare som FN:s ombud för har presenterat en plan för att lösa den långvariga konflikten. Tyvärr innehåller planen för självstyre i de av ockuperade områdena i stort sett samma villkor som skulle ha ingått i det marockanska alternativet i den så länge planerade folkomröstningen. Det är omöjligt för det västsahariska folket att acceptera en plan som i så stor utsträckning åsidosätter de krav som de kämpat för . bör i detta läge ställa sig på de förtrycktas sida och i EU och FN med kraft hävda det västsahariska folkets rätt till verkligt självbestämmande. Jag vill därför fråga utrikesministern: På vilket sätt avser utrikesministern i EU och FN arbeta för en för det västsahariska folket bättre lösning än den nu framlagda planen?
fr · GO111492 · 2001-07-04 00:00:00 — Fråga 2000/01:1492 av () till kulturminister om stoppdatum för analoga TV-sändningar I tidningen aviserar SVT:s ordförande att han vill "börja släcka ner det analoga nätet i område efter område" (citat ur tidningen ). Han anser att bör börja släcka ned analoga sändningar och hänvisar till att andra länder har stoppdatum för analoga sändningar 2006. Enligt tidningen säger att det inte finns skäl för att ligga efter. Varför ska vi vara först med att stänga de analoga sändningarna? I kulturutskottet har stoppdatum diskuterats och de flesta ledamöterna verkar vara eniga om att det inte finns någon anledning att hasta fram ett stoppdatum. Det finns ingen anledning att tvinga människor att skaffa en digitalbox. Risken finns att det skapar missnöje och det kan visa sig genom att fler människor än låter bli att betala licensavgiften. Det är visserligen viktigt att göra det möjligt för alla människor i att kunna se digitala sändningar men det innebär inte att man ska tvingas till att skaffa digitala boxar för att kunna se SVT:s sändningar. Med anledning av det som ovan anförts, avser kulturministern föreslå att avstängningen av de analoga sändningarna påbörjas ?
fr · GO111493 · 2001-07-05 00:00:00 — Fråga 2000/01:1493 av () till finansminister om integrationen i Enligt uppgifter i har den danske näringslivsministern () och handelsminister en överenskommelse om ett möte om hur Öresundsintegrationen fungerar. uttalar skatteminister () att han kommer att arbeta för att få bort skattefällorna för pendlare över . Han kommer att försöka träffa så många näringslivsföreträdare som möjligt för att få klarhet i vilka problem som finns. Detta inför ett möte mellan svenska och danska tjänstemän med skatter som specialitet. Mot bakgrund av ovanstående vill jag ställa följande fråga till finansministern: Avser statsrådet ta initiativ till motsvarande träffar med näringslivsföreträdare i inför mötet för att kartlägga hinder för pendlare i ?
fr · GO111494 · 2001-07-05 00:00:00 — Fråga 2000/01:1494 av () till justitieminister om polisens resurser Ordningspolisen i ansvarar för fyra kommuner i vilka det totalt bor över 165000 invånare. är polisens resurser neddragna till ett absolut minimum. , då flest våldsdåd begås, kommer bemanningen endast att uppgå till sex poliser, dvs. tre patruller, inom detta bevakningsområde. Polisen tvingas därmed att prioritera och avstå från att åtgärda alla ärenden. Denna situation är oacceptabel, även om polisen hinner med alla akuta fall. För att allmänhetens förtroende för rättsväsendet ska kunna upprätthållas krävs att även icke akuta brott utreds och åtgärdas. Dessutom är frågan vad konsekvenserna blir om det inträffar en allvarligare händelse eller två grövre våldsbrott ungefär . Flera år av socialdemokratisk kriminalpolitik har lett till att allmänhetens förtroende för rättsväsendet försvagas, att människor kan känna sig trygga på gator och torg @ och i värsta fall personligen utsätts för våld och andra kränkande brott. Mot bakgrund av ovanstående vill jag ställa följande fråga till justitieministern: Vilka åtgärder avser statsrådet vidta för att stärka polisens personella resurser?
fr · GO111495 · 2001-07-05 00:00:00 — Fråga 2000/01:1495 av () till näringsminister om svampangrepp på skog var en av de kallaste och blötaste på mycket . Hösten blev sedan ovanligt varm och blöt. Det här har fått till följd att stora arealer av skog drabbats av allvarliga svampangrepp. Den största delen av skogen har drabbats av gremmeniella. I har största angreppen varit i trakterna av och ända upp till i västra . I kommun är det bedrövligt att åka runt och se det ena skogsområdet efter det andra stå helt gulbrunt i stället för vackert mörkgrönt. Det enda som finns att göra för att rädda en del av skogens värde är att avverka . Detta medför i sin tur stora ekonomiska förluster för många små skogsägare som inte har samma förutsättningar som de stora skogsbolagen. Den viktiga resurs som skogen är måste vi värna om på alla sätt, inte bara ekonomiskt. Det är viktigt att goda förutsättningar skapas för återbeskogning i dessa drabbade områden. Vilka åtgärder avser statsrådet vidta för att begränsa de negativa effekterna för framför allt de små skogsägarna?
fr · GO111496 · 2001-07-05 00:00:00 — Fråga 2000/01:1496 av () till finansminister om integrationen i När fyller har ännu inte arbetsmarknaden jämkats samman över sundet. Krånglig byråkrati och skilda skattesystem gör det besvärligt att jobba på andra sidan. Ska fler ta steget till att pendla råder inget tvivel om att regelsystemet måste bli mer samstämmigt. Ett exempel är de orimliga och krångliga reglerna för tjänstebilar. Ett exempel som förekommit i rapporteringen är läkemedelsbolaget som förlorat många danska medarbetare på grund av att gränsgångarreglerna är så osmidiga. Anställda med tjänstebil dubbelbeskattas och subventionen av en anställds pendlarkort för att ta sig över bron, räknas som en tjänsteförmån med följd att företaget betalar den redan dyra pendlingsavgifen för bron . Att som dansk köra den svenska firmabilen till är tydligen olagligt och kan resultera i böter på upp till ½ miljon kronor. För att slippa böter kan den svenska verksamheten registrera bilen kvartalsvis i . Detta kostar dock en hel del, närmare bestämt av bilens värde samt ytterligare 1,i tillägg. som skattemyndigheter i regionen vittnar om dessa problem för integrationen i . Mot bakgrund av ovanstående vill jag ställa följande fråga till finansministern: Vilka åtgärder avser statsrådet vidta för att komma till rätta med de problem, inte minst på bilområdet, som hindrar integrationen i ?