ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · GO111536 · 2001-08-01 00:00:00 — Fråga 2000/01:1536 av () till justitieminister om övervakarsystemet har uppgifter i medierna återigen pekat på de stora problem som bristen på övervakare innebär. Bristen på övervakare är ett landsomfattande problem, och de senaste siffrorna från talar sitt tydliga språk: Hundratals brottslingar runtom i landet som dömts till skyddstillsyn eller som är villkorligt frigivna, går utan personlig övervakare. Från i rapporteras att det saknas övervakare till av de dömda. Dessutom kan det dröja upp till innan den dömde får en övervakare. Denna situation är naturligtvis oacceptabel eftersom en stor del av kriminalvården bygger på att systemet med goda och välutbildade övervakare fungerar. Bristen kan givetvis inte åtgärdas över , men en nödvändig början är att höja ersättningen till övervakarna samt att se till att de får kontinuerlig utbildning och uppmuntran. Mot bakgrund av ovanstående vill jag ställa följande fråga till justitieministern: Vilka åtgärder avser statsrådet vidta för att komma till rätta med bristen på övervakare?
fr · GO111537 · 2001-08-01 00:00:00 — Fråga 2000/01:1537 av () till socialminister om vårdnadsbidrag I pressen har ett skrämmande exempel på stelbenthet inom sociallagstiftningen uppmärksammats. En liten pojke, som lider av autism, har mist sina båda föräldrar i en trafikolycka. Farföräldrarna försöker, trots denna tragedi, att ge pojken en dräglig tillvaro genom att ansöka om att överta vårdnaden. Detta hjältemodiga beslut, som säkert förändrar deras tillvaro en hel del, förmörkas dock av att säger sig följa lagen när de har nekat farmor och farfar det vårdnadsbidrag som pojkens nu avlidna föräldrar erhöll för att de vårdade sin son. En lagstiftning som är så rigid måste förändras. Ett vårdnadsbidrag måste rimligen vara kopplat till den vårdbehövande och dennes behov och inte till den person som utför vården. Det borde vara en självklarhet att ett vårdnadsbidrag följer den vårdbehövande för att den som är i behov av vård ska kunna garanteras ett så pass bra liv som möjligt. Att det nuvarande vårdnadsbidragssystemet tillåter att denna självklarhet vid olyckliga omständigheter kan sättas ur spel är oacceptabelt. Utan att begära att socialministern går in i det särskilda fallet, vill jag fråga: Hur tänker socialministern göra för att ett handikappat barn alltid ska få det rättmätiga stöd som erfordras för att hans eller hennes tillvaro ska bli så naturlig som möjligt?
fr · GO111538 · 2001-08-01 00:00:00 — Fråga 2000/01:1538 av () till justitieminister om handläggningstider inom polisen har granskat handläggningstiderna på sex olika polismyndigheter. Kontrollen har gällt 940 olika utredningar inom både och närpolisen. JO riktar skarp kritik, dels mot att polisen tar på sig att utreda brott, dels mot bristande utbildning för förhörsledare. En del utredningar har legat . I vissa fall hade det gått t.o.m. två innan ens vittnen hördes. En handläggare i hade över 800 ärenden på sitt bord. Somliga brott hann dessutom preskriberas innan utredning startade. Mot bakgrund av ovanstående vill jag fråga statsrådet följande: Vilka åtgärder avser statsrådet vidta för att polisen ska ges de resurser som behövs för att förbättra handläggningstiderna för brottsutredningar?
fr · GO111539 · 2001-08-01 00:00:00 — Fråga 2000/01:1539 av () till justitieminister om våldtäkter Enligt en intressant artikel i har antalet anmälda våldtäkter ökat . som antalet anmälningar ökat med så har antalet fällande domar inte alls ökat utan snarare blivit något färre. Enligt samma statistik ledde av anmälningarna till fällande dom . får man fram fällande domar endast i av de anmälda fallen. Att sexuella övergrepp är extremt svåra bevisa, då ord ofta står mot ord är vi alla medvetna om. Men ovan nämnda siffror talar sitt tydliga språk. Om kvinnor ska kunna känna förtroende för rättsstaten och om den nya kvinnofridslagen ska få ett folkligt förtroende, krävs att polisen och åklagarna får de resurser som behövs för att kunna följa upp det ökande antalet anmälda våldtäkter. Min fråga till justitieministern är: Vad har justitieministern gjort för att förstärka kvinnornas rättssäkerhet på detta viktiga område?
fr · GO111540 · 2001-08-02 00:00:00 — Fråga 2000/01:1540 av () till utrikesminister om och aidsförebyggande arbete Jag har, genom att resa i , sett hur aids sprider sig med en fasansfull hastighet och hur svårt det är att nå ut med information om att en verkningsfull åtgärd för att förhindra ytterligare spridning är att använda kondom. Det finns många goda exempel på förebyggande arbete när det gäller att begränsa aidsspridningen. FN:s generalsekreterare har sagt att man måste upprätta en global fond mot hiv och aids. Många länder och biståndsorganisationer gör ett stort och viktigt arbete både i förebyggande syfte och i direkt arbete med de aids/hiv-drabbade. Det är ofta kvinnor och barn som drabbas och vi kan i medierna läsa och höra om alla de afrikanska barn som är föräldralösa i aidsepidemins fotspår.Samtidigt så har södra katolska biskopar uttalat sig om att användandet av kondom inte kan betraktas som ett vapen i kampen mot aids. Dessa biskopars förakt för alla de drabbade leder till en stor vanmakt för de som arbetar för att begränsa epidemin. Den katolska kyrkans inställning är minst sagt klandervärd och dess inflytande i södra kan tyvärr leda till att aidsepidemin ytterligare förvärras. Dess åsikt väger tungt och är ett effektivt hinder. Den sydafrikanske biskopen uppfattning att kondomer snarare kan definieras som livräddare än som preventivmedel är ett steg i rätt riktning som den katolska kyrkan tyvärr inte instämmer i. Min fråga är om utrikesminister , med anledning av de katolska biskoparnas ställningstagande vid mötet i , kommer att arbeta för att frågan om aidsförebyggande arbete kommer att tas upp vid de regelbundna möten som hålls mellan företrädare och EU-kretsen.
fr · GO111541 · 2001-08-02 00:00:00 — Fråga 2000/01:1541 av () till näringsminister om SJ skrev om den norske turisten som råkat ut för SJ:s bristande service i samband med en borttappad plånbok vid en tågresa i . SJ:s hittegodsavdelning, som drivs på entreprenad, vägrade först skicka det upphittade godset över nationsgränsen till . visade det sig tydligen att man ändrat sin policy. Hittegodsavdelningen var nu beredd att skicka plånboken till , mot den facila avgiften av . Frågan aktualiserar problemet med att SJ, ett helstatligt företag, inte tycks ha den kompetens som krävs att upphandla tjänster som ger en godtagbar service för sina resenärer. Det är ytterligare ett bevis på att det statliga SJ inte levererar den servicenivå som man kan kräva av ett modernt reseföretag. All erfarenhet visar att en öppen och fri konkurrens alltid leder till bättre service för kunderna. Mot bakgrund av ovanstående vill jag fråga statsrådet följande: Avser statsrådet vidta några åtgärder för att privatisera SJ?
fr · GO111542 · 2001-08-02 00:00:00 — Fråga 2000/01:1542 av () till socialminister om en hjälpmedelsutredning Tillgången till bra hjälpmedel anpassade efter individens behov och utprovade och erhållna inom rimlig tid är avgörande för den enskildes möjligheter till ett bra liv. Jag och har i olika sammanhang påtalat att det uppenbarligen finns stora brister avseende hjälpmedelsförsörjningen. Långa köer, oklarheter i ansvarsfördelningen, kompetensfrågor, tvivelaktiga prioriteringar är några exempel på frågor som måste ses över. Regeringens standardsvar har varit och är fortfarande att hänvisa till en aviserad hjälpmedelsutredning. Enligt uppgifter från har utredningen ej tillsatts och inte heller finns några direktiv klara för utredningsarbetet. Detta är självfallet synnerligen otillfredsställande. Min fråga till socialministern är: Är det fortfarande ministerns uppfattning att en hjälpmedelsutredning ska tillsättas och i så fall när kommer det att ske?
fr · GO111543 · 2001-08-03 00:00:00 — Fråga 2000/01:1543 av () till finansminister om förkomna deklarationer Mitt skickar skattemyndigheten ut föreläggande om att personer ska komma in med nya deklarationer, trots att man redan fullgjort sina förpliktelser att deklarera . Orsaken till att brev går ut till personer som redan deklararerat är att skattemyndigheten slarvat bort deklarationer vid inscanningen av uppgifterna. Myndigheten skyller på att dessa missar förekommer och är ofrånkomliga. Det är mänskligt och säkert ofrånkomligt att även tjänstemän på skattemyndigheten begår misstag. Men det kan inte vara så att medborgare som redan deklarerat ska få bära skulden för en myndighets misstag. Det är orimligt att personer som fullföljt sina plikter avseende deklarationerna ska hotas av en förseningsavgift när man i själva verket lämnat in deklarationen . Likaså hotas företagare av att få sin F-skattsedel indragen. Min fråga till finansministern är: Vad kommer finansministern att vidta för åtgärder för att personer som deklarerat inte på grund av myndighetsmissar ska bli av med sina deklarationer och riskera att därmed påföras förseningsavgifter?
fr · GO111544 · 2001-08-03 00:00:00 — Fråga 2000/01:1544 av () till socialminister om insemination I ett modernt samhälle ska ingen diskrimineras eller ställas utanför. Det borde vara den självklara utgångspunkten i vårt arbete som lagstiftare. Tyvärr är det inte så. Lesbiska kvinnor förbjuds att genomföra inseminationer i syfte att skaffa barn. Assisterade inseminationer medges bara kvinnor som är gifta eller lever tillsammans med en man under "äktenskapsliknande former". Vad är grunden till detta? Är lesbiska kvinnor sämre mödrar? Är homosexuella generellt sett sämre föräldrar än heterosexuella? Jag vet att så inte är fallet. Lesbiska kvinnor inseminerar sig , utan samhällets hjälp. Dessa kvinnor blir i regel också bra föräldrar. Varför inte ge dessa kvinnor rätten att få hjälp med inseminationen på sjukhus? Utredningen om barn i homosexuella familjer (2001:10) har kommit fram till att lesbiska kvinnor borde få möjlighet att inseminera sig på samma villkor som heterosexuella kvinnor. Socialdemokraternas representanter i utredningen har ställt sig bakom detta förslag. Min fråga till är därför: Vilka åtgärder kommer ministern att vidta för att ge lesbiska kvinnor möjlighet till insemination inom sjukvården?
fr · GO111545 · 2001-08-03 00:00:00 — Fråga 2000/01:1545 av () till statsrådet om på grund av sexuell läggning Det finns många brott som begås mot de mänskliga rättigheterna. I många länder förekommer ett riktat våld mot homosexuella som grupp. Våld och hot med homofobiska motiv är ett uttryck för intolerans och bristande respekt för alla människors lika värde. För att inte utsättas för denna diskriminering tvingas homosexuella fly sina hemländer. Men, enligt nuvarande ordning avses med flykting "en utlänning som befinner sig utanför det land som han är medborgare i därför att han känner välgrundad fruktan för förföljelse på grund av sin ras, nationalitet, tillhörighet till en viss samhällsgrupp eller på grund av sin religiösa eller politiska uppfattning och som inte kan eller på grund av sin fruktan inte vill begagna sig av detta lands skydd", se utlänningslagens 3kap. Således finns det i inte någon bestämmelse som ger den utlänning som förföljs på grund av sin homosexualitet flyktingstatus. Enligt min uppfattning bör den, som på grund av sin homosexualitet känner fruktan för förföljelse, få en i . Jag vill därför fråga statsrådet : Är ministern villig att initiera en ändring i utlänningslagen så att homosexuella som förföljs beviljas flyktingstatus?
fr · GO111546 · 2001-08-03 00:00:00 — Fråga 2000/01:1546 av () till statsminister om hets mot folkgrupp Kärlek och sexualitet mellan människor av samma kön är lika mycket värd som kärlek och sexualitet mellan människor av olika kön. Tyvärr är det inte alla som delar denna uppfattning. Våld, trakasserier och diskriminering mot de homosexuella fortgår alltjämt. Jag anser att en väg för att motverka denna diskriminering är att bestämmelse om kränkning av person grundat på tillhörighet till folkgrupp m.m. utvidgas till att även omfatta hets mot homo- och bisexuella och transpersoner. Att verka för en lagstiftning i enlighet med vad som sagts är en viktig markering från samhällets sida. Min fråga till statsministern är: Avser ministern initiera åtgärder för att utvidga bestämmelsen om hets mot folkgrupp till att även omfatta homo- och bisexuella och transpersoner?
fr · GO111547 · 2001-08-03 00:00:00 — Fråga 2000/01:1547 av () till justitieminister om familjerätten Familjerätten diskriminerar de homosexuella. I inledande bestämmelse konstateras att äktenskap ingås mellan en kvinna och en man. Partnerskap står till buds för de homosexuella. Svensk rätt gör alltså skillnad på äktenskap och partnerskap. Skillnaderna rör möjligheterna att adoptera barn, att förordnas till särskild vårdnadshavare och att få gemensam vårdnad. Enligt min uppfattning ska homosexuella kunna ingå äktenskap på samma sätt som heterosexuella. ska då gälla även för homosexuella. Detta skulle innebära att homosexuella skulle få samma möjlighet som heterosexuella att bli prövade som adoptivföräldrar och vårdnadshavare. Ett barn som växer upp i en kärleksfull miljö där hans eller hennes behov är det avgörande, borde vara det avgörande i fråga om vilka föräldrar som ska få adoptera eller vara vårdnadshavare. Skillnaderna mellan äktenskap och partnerskap är således omotiverade. Min fråga till justitieministern är: Vilka åtgärder tänker ministern vidta för att förhindra denna diskriminering?
fr · GO111548 · 2001-08-06 00:00:00 — Fråga 2000/01:1548 av () till näringsminister om konkurrensen inom inrikesflyget har såväl som andra myndigheter påtalat vikten av ökad konkurrens inom inrikesflyget. finns mer än en operatör för flygtrafiken till och från . Utredaren av Gotlandstrafiken, , som enligt direktiven även skulle granska flygtrafiken, konstaterade tidigare att det finns konkurrens inom flyget till och från . Trots detta konstaterande tyder mycket på att det just nu kan föreligga en risk att en av aktörerna inom inrikesflyget till och från utnyttjar sin dominerande ställning, vilket kan leda till att nuvarande konkurrens på linjen upphör. Mot bakgrund av ovanstående vill jag ställa följande fråga till näringsministern: Avser statsrådet vidta åtgärder för att säkerställa fortsatt och ökad konkurrens inom inrikesflyget, inklusive flygtrafiken till och från ?
fr · GO111549 · 2001-08-06 00:00:00 — Fråga 2000/01:1549 av () till statsrådet om verksamhet () skapades 1995 genom en sammanslagning av Arbetsmiljöcentrum, och Arbetsmiljöfonden. ALI:s uppgifter är enligt SFS 1995:864 att bedriva och främja forskning och utbildning samt utvecklingsprojekt som rör arbetsliv, arbetsmiljö och relationerna på arbetsmarknaden. är ALI:s verksamhet föremål för omfattande kritik såväl internt som externt. Kritiken handlar framför allt om att organisationen är svåröverskådlig och tungrodd samt att är överbyråkratiserat eftersom nästan var tredje anställd sysslar med annat än huvuduppgiften, dvs. Ett allt oftare använt mått på forskningseffektivitet och produktivitet är antalet publikationer som tagits fram. Om man tar t.ex. en medicinsk fakultet vid ett större svenskt universitet och delar dess anslag med antalet publikationer i internationella tidskrifter får man fram att varje publikation kostar ca , inklusive utbildningsanslaget för fakultetens grundutbildningsuppgifter. Priset per publikation hos uppgick till om man räknar in även enklare stencilrapporter. Siffrorna avser 1999. En jämförelse mellan och dess danska motsvarighet visar att i klarar man av att producera 3,4 publikationer per anställd medan endast förmår producera 0,4 publikationer per anställd. Jämförelsen avser 1999. Vilka åtgärder avser statrådet vidta för att garantera en god effektivitet vid ?
fr · GO111550 · 2001-08-06 00:00:00 — Fråga 2000/01:1550 av () till statsrådet om utveckling av undervisning meddelade regeringen att den beslutat avsätta 9,2 miljoner till utvecklingen av undervisning om 1900-talets historia. I den information som gått ut kring detta nämns att elever har goda kunskaper om nazism och Förintelsen, men saknar kunskaper om andra totalitära regimer och deras övergrepp mot demokrati och mänskliga rättigheter. Avser regeringen med denna satsning även att sprida kunskap om kommunismens brott och övergrepp?
fr · GO111551 · 2001-08-06 00:00:00 — Fråga 2000/01:1551 av () till miljöminister om , det svensk/norska gränsvattnet mellan och kommuner, är ett miljömässigt hårt prövat vatten. Sedan har det från norska sida, både från kommun och från norskt näringslivs sida, återigen visats intresse för på ett sätt som kan riskera nuvarande goda resultat eftersom man önskar spränga bort delar av den tröskel som finns i . Denna sprängning av tröskel anses krävas för att ett större tonnage ska kunna angöra hamn. föreslår det norska , efter en egen utredning, att delar av denna tröskel ska sprängas bort. Återigen har det skapats en stor oro kring miljön i gränsvattnet. Då osäkerheten är stor över vad som händer när både sprängningar och muddringar sker, förutom att en lägre tröskel påverkar de strömmar och det sediment som ligger på fjordbotten, så borde försiktighetsprinicpen vara gällande och ett förbud mot sprängning det mest självklara. och invånarna i är trötta på att ständigt se hur vatten vill användas till olika försök som på olika sätt påverkar den gemensamma svensk/norska miljön. Eftersom det är ett gränsvatten så kommer ärendet också att hanteras av den och därför är det viktigt att regeringen är tydlig i sitt agerande och kan ge besked till invånarna i norra om regeringens inställning till förändringar i . Min fråga är: Vilka åtgärder avser miljöministern vidta för att förhindra att gränsvatten återigen blir ett miljömässigt negativt testområde?
fr · GO111552 · 2001-08-06 00:00:00 — Fråga 2000/01:1552 av () till statsrådet om morgontrötta elevers rätt till utbildning Förstör vi våra ungdomars möjligheter till bra utbildning genom gamla föreställningar om när skolan ska börja ? Vid ett besök hos ungdomar som går det individuella programmet i gymnasieskolan fick jag vara med om en diskussion kring livsstilsfrågor där vi bl.a. diskuterade mat- och sömnvanor. Det visade sig att en överväldigande majoritet av dessa ungdomar ansåg sig själva vara kvällsmänniskor, dvs. att de var pigga och trötta . Det som slog mig då var om det finns något samband mellan morgontröttheten och att de går på det individuella programmet. Kan det vara så, att kravet på att gå upp förstör möjligheten för dessa ungdomar att tillgodogöra sig undervisningen? Två forskare i och har låtit sjundeklassare i tre kommuner svara på frågor om mat- och sömnvanor. Resultaten är slående; utpräglade kvällsmänniskor har inte bara sämre matvanor är morgonmänniskorna, de har dessutom svårare att följa med i skolarbetet. Därav borde man kunna dra slutsatsen att en så enkel förändring som att senarelägga skoldagens start skulle kunna förebygga många elevers problem i skolan. Jag vill med anledning av ovanstående ställa följande fråga till skolministern: Vad avser ministern vidtaga för åtgärder för att skolan på ett bättre sätt ska möta behoven av undervisning hos kvällspigga och därmed morgontrötta elever?
fr · GO111553 · 2001-08-07 00:00:00 — Fråga 2000/01:1553 av Per () till socialminister om Systembolagets sortimentsstyrning Som framgått av rapporteringen i medierna ska Systembolaget införa ett nytt sortimentsstyrningssystem. Bakgrunden till sortimentsbantningen är ökade lönsamhetskrav från ägaren statens sida. Med Systembolagets nya sortimentsstyrning kan man fråga sig om Systembolagets nya huvuduppgift är att leverera in en så stor vinst som möjligt till statskassan, i stället för att ha det bästa och bredaste utbudet till gagn för de kunder som är hänvisade till Systembolagets monopol. Genom att styra sortimentet urholkar Systembolaget det förtroende som borde vara mer grundläggande för ett statligt monopol än att maximera vinsten. Om inte sortimentsstyrningen förändras är jag övertygad om att det kommer att leda till att Systembolagets detaljhandelsmonopol avvecklas. Dessa förändringar understryker ytterligare att monopolet begränsar kundernas valfrihet, och att monopolet därför bör brytas och ett system med licensierade butiker införas. Mot bakgrund av ovanstående vill jag ställa följande fråga till socialministern: Vilka åtgärder avser statsrådet vidta för att säkerställa de svenska konsumenternas valfrihet vad gäller detaljhandel av vin, sprit och starköl?
fr · GO111554 · 2001-08-07 00:00:00 — Fråga 2000/01:1554 av () till socialminister om GBL "I har många ungdomar fraktats medvetslösa till sjukhus efter att ha intagit lösningsmedlet GBL." Denna tragiska nyhetsrapport känns igen även från andra orter i landet. Jag har vid upprepade tillfällen tagit upp problemet med att människor drogar sig med GBL och svaret har i stort sett varit att detta medel finns med på EU:s prekursorslista och vi väntar på vad detta kommer att leda till. Hur länge ska vi vänta på det? Jag anser att vi måste agera kraftfullt och även göra något utan att EU har satt upp GBL som ett narkotiskt preparat på sin lista. Vi har ansvar för ungdomars hälsa i vårt land och då bör vi också kunna agera själständigt. Med tanke på att många andra länder inom EU är drogliberala så måste vi "säga ifrån" och skydda våra medborgare. Väl medveten om att GBL är ett miljövänligt rengöringsmedel som vi knappast kan klassa som narkotika och som vi inte heller kan plocka bort från marknaden så anser jag att vi inom landet måste kunna göra något för att göra GBL "ointagbart". Jag vet att socialministern engagerar sig i dessa frågor och att det kommer en proposition som bl.a. ska innehålla en nationell handlingsplan mot narkotika. Av den anledningen hoppas jag att svaret på min fråga inte blir att "vi avvaktar vad man kommer fram till via prekursorslistan". Jag hoppas få besked om att socialministern aktivt försöker göra något för att få bukt med GBL-problemet. Min fråga lyder: Vilka åtgärder kommer socialministern att vidta för att få ett stopp på missbruket av GBL?
fr · GO111555 · 2001-08-07 00:00:00 — Fråga 2000/01:1555 av () till kulturminister om lördagsutdelning av dagstidningar Jag och många med mig upprördes när det stod klart att många hushåll i glest befolkade områden riskerade bli utan sin dagstidning . Anledningen är främst höjda distributionskostnader hos och att tidningsföretagen av kostnadsskäl inte längre klarar lördagsutdelningen av dagstidningar. Självklart ska man få sin tidning utdelad även om man bor på landsbygden. Det är en service-, rättvise- och inte minst en demokratifråga. Kulturministern har i , bl.a. på en riksdagsfråga från mig, gett besked att vi har samma uppfattning i sakfrågan om rätten att få sin dagstidning även . Det är bra. Regeringen har också, , gett i uppdrag att utreda frågan. Nämnden har i sin rapport till regeringen, , föreslagit ett extra distributionsstöd om per exemplar för den s.k. postdistribuerade lördagsupplagan. Vad jag erfarit har flera tidningsföretag verkställandet av indragna lördagstidningar i avvaktan på förslag. Jag anser att det nu är mycket viktigt med snabbt regeringsbesked i frågan. Min fråga till kulturministern är: Avser regeringen, och i så fall från vilken tidpunkt, att införa ett extra distributionsstöd för lördagsutdelning av dagstidningar?
fr · GO111556 · 2001-08-07 00:00:00 — Fråga 2000/01:1556 av () till statsrådet om spärrtid för bankböcker Att hålla reda på en bankbok är en viktig handling men trots försiktighet kan det inträffa att en bankbok förkommer. För att man då ska kunna ta ut de medel som finns på bankboken/kontot kräver banken en spärrtid innan man får göra något uttag. Detta för att man inte kan visa upp bankboken. Därutöver ska kontoinnehavaren annonsera i av banken uppgivna publikationer och dessa kostnader ska betalas av kontoinnehavaren. Detta förfaringssätt är inte acceptabelt om bankboks-/kontoinnehavaren i övrigt kan styrka sin identitet och det inte finns andra skäl att tro att någon försöker tillskansa sig annans medel. Det finns inte någon motsvarande spärrtid för exempelvis bankomatkort som det finns för bankböcker. Min fråga till statsrådet är om statsrådet är beredd att se över spärrtiderna för bankböcker.