ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · GO11782 · 2001-02-22 00:00:00 — Fråga 2000/01:782 av () till socialminister om jämlikhet inom vården Den debatt om bristande kunskap om östrogenbehandling av kvinnor i klimakteriet, som startades av en grupp socialdemokratiska kvinnor i , har medfört en omfattande medial belysning av brister i vård och behandling av äldre kvinnor. Många är också de kvinnor som hört av sig med det ena exemplet efter det andra på orättvis och ojämlik vård i den svenska sjukvården och forskningen. har i ett förslag till nationella riktlinjer, föreslagit en stor satsning inom hjärtsjukvården. Enligt riktlinjerna ska män gå före kvinnor i köerna för hjärtoperation, då kvinnor har tunnare blodkärl och operationer bland kvinnor oftare leder till komplikationer. Trots detta föreslår inte någon satsning på metodutveckling för kvinnors hjärtoperationer. I stället anser man att det finns skäl för sjukvården att inta en avvaktande hållning inför operationer av kvinnor. Ojämlikheten mellan kvinnor och män är också tydlig vad gäller kostnader och kvalitet för läkemedel. Statistik visar att kvinnor får både billigare och äldre mediciner än män. Listan kan göras längre och det värsta är att det inte är några nyheter. gjordes en statlig utredning Jämställd vård som visade på stora brister inom detta område. Med anledning av ovanstående vill jag därför fråga socialministern: Vilka initiativ avser ministern vidta för att motverka diskriminering av kvinnliga patienter i svensk sjukvård?
fr · GO11783 · 2001-02-22 00:00:00 — Fråga 2000/01:783 av () till socialminister om ekonomiskt svaga gruppers möjligheter att köpa mediciner Syftet med läkemedelsreformen som trädde i kraft var att förbättra kvaliteten på läkemedelsanvändningen och motverka kostnadsökningen för läkemedel. Reformen innebär bl.a. att patienterna får betala en högre egenavgift för sina läkemedel. visar en uppföljning från att avstod ungefär 300 000 personer, av befolkningen, att lösa ut sina mediciner. De flesta som avstod hade låga inkomster. Nästan var femte ensamstående mamma avstod från att ta ut sin medicin. Ingen ska behöva avstå från nödvändiga mediciner på grund av en svag ekonomisk ställning. Den som avstår från sin medicin kan utsätta sig för en allvarligt hälsorisk. Min fråga till ministern är: Avser ministern verka för att ekonomiskt svaga grupper som t.ex. ensamstående mödrar ska kunna få förbättrade möjligheter att köpa nödvändiga mediciner?
fr · GO11784 · 2001-02-22 00:00:00 — Fråga 2000/01:784 av () till statsrådet om jämställdhetsperspektiv vid tillsättningen av offentliga tjänster I tillsynen av jämställdhetslagens efterlevnad anges bl.a. att "jämställdhetsombudsmannen och jämställdhetsnämnden utses av regeringen." När tillsättningen av tjänster inom det offentliga området överklagas enligt 4§ lagen om offentlig anställning brukar regeringen vanligtvis inte motivera sina beslut vid tillsättandet av tjänster. Det framgår därför inte om regeringen tillämpat jämställdhetsaspekten eller ansett att en annan sökande är bättre meriterad än den som fått tjänsten. Det framgår heller inte vilka kriterier som tillämpats vid meritvärderingen. Detta kan innebära att det i nästa steg är helt omöjligt för att med framgång överklaga en tjänstetillsättning, som tidigare överprövats av regeringen exempelvis inom , även om en annan sökande till tjänsten är bättre meriterad och mer lämpad än den som förordats. Systemet verkar något föråldrat och bygger på ett internt nätverk. Detta kan inte vara värdigt det land som av många anses som världens mest demokratiska och jämställda land och stämmer inte överens med den bild av jämställdheten i som regeringen marknadsför som ordförandeland i EU. Min fråga till statsrådet är: Vilka åtgärder avser ministern vidta för att garantera jämställdhetsperspektivet och insynen vid tillsättningen av offentliga tjänster?
fr · GO11785 · 2001-02-22 00:00:00 — Fråga 2000/01:785 av () till kulturminister om riksskogsmuseum Skogsnäringen är och har varit en av de viktigaste näringarna i . På flera orter i vårt land finns museer som visar skogsbruk både i nutid och skogsbrukets historia. I Siljansfors i har man byggt upp ett skogsmuseum som visar skogsbrukets utveckling . ligger inom försökspark. Det är den enda platsen där man också kan följa olika försök och forskning inom skogsnäringen. En utredning är genomförd av Museum om möjligheterna att starta ett riksskogsmuseum i Siljansfors. I finns det inget riksskogsmuseum. Det är önskvärt att ett av våra skogsmuseum i landet får den statusen och att det med fördel skulle placeras i Siljansfors. Vad avser statsrådet att vidta för åtgärder för att ett riksskogsmuseum bildas i ?
fr · GO11786 · 2001-02-22 00:00:00 — Fråga 2000/01:786 av () till jordbruksminister om marknadsföring av jordbruket Rädslan för galna ko-sjukan sprider sig och galna kor verkar påverka politiken mer än kloka människor. De ekonomiska konsekvenserna av detta kan vi redan se i flera av medlemsländerna, så också i . Med tanke på att vårt svenska jordbruk tillhör de mest effektiva och miljövänliga i världen borde produktion och export i stället, under rådande omständigheter, öka i vårt land. Det talas mycket om att hela ska leva och för att det ska göras möjligt måste bl.a. våra traditionella landsbygdsnäringar få bästa tänkbara förutsättningar för en fortsatt hållbar utveckling. Ett lönsamt och konkurrenskraftigt jordbruk är av stor vikt för en levande landsbygd där människor kan arbeta och leva. har uppgiften att leda den europeiska unionen och därmed också större möjlighet än vanligt att påverka dagordningen. Jordbruksministern har att leda jordbruksfrågorna och kanske också vara delaktig till att förändra EU:s jordbrukspolitik. Det innebär också att vår svenska jordbruksminister syns och hörs, inte bara i mer än vanligt, utan också i de övriga medlemsländerna. Min fråga till jordbruksministern är: Vilka initiativ ämnar ministern vidta för att marknadsföra vårt svenska jordbruk och därmed öka lönsamheten för våra hårt pressade bönder?
fr · GO11787 · 2001-02-23 00:00:00 — Fråga 2000/01:787 av () till justitieminister om diskriminering av barn presenterade "Bokslut @ Barns rättigheter i ". Den visar att diskrimineringen av barn i ökar. Detta trots att godkänt om barns rättigheter. Rädda Barnens rapport visar exempelvis att av unga funktionshindrade läser vidare på högskolan. De tror att en av orsakerna är att inte ens hälften av landets skolor är anpassade till funktionshindrade. Rapporten visar också att var femte skolelev med utländsk bakgrund saknar gymnasiebehörighet. Det är dubbelt så många som övriga skolbarn. konstaterar även att inte alltid kontaktas när barn far illa, trots att skolpersonal enligt lag måste anmäla missförhållanden. I står det i artikel 2 "Alla barn har samma rättigheter och lika värde. Ingen får diskrimineras" och i artikel 23 står det "Varje barn med fysiskt eller psykiskt handikapp har rätt till ett fullvärdigt och anständigt liv som möjliggör dess aktiva deltagande i samhället". Vi har lagar som ska ge barnen skydd. Det är viktigt att dessa följs. Rädda Barnens rapport visar på att lagarna inte alltid följs. Jag vill därför fråga justitieministern om ministern ämnar vidta åtgärder för att komma till rätta med den uppkomna situationen.
fr · GO11788 · 2001-02-23 00:00:00 — Fråga 2000/01:788 av () till justitieminister om polisen i län Polisväsendet i län har stora problem. fattas omkring 50 poliser i länet. fortsätter underskottet att växa för polismyndigheten. uppgick underskottet till och väntas myndigheten gå back med . beräknas det samlade underskottet uppgå till . Länspolismästare säger i en intervju (UNT ) att "då återstår ingenting annat än att varsla poliser". Detta är naturligtvis inte rimligt. En starkt bidragande orsak är den fördelningsmodell som tillämpar. har vuxit och har en brottslighet som är jämförbar med andra storstadsområden. Men trots det har vi inte fått mer resurser. Om i län skulle få en tilldelning motsvarande det genomsnittliga anslaget för övriga polismyndigheter i skulle det betyda en förstärkning på . Justitieministern har ansvar för att rättstryggheten ska fungera i hela och alla kommuners invånare har rätt att få en bra service vad gäller polisväsendet. Vilka åtgärder avser justitieministern vidta så att inga poliser i län behöver permitteras?
fr · GO11789 · 2001-02-23 00:00:00 — Fråga 2000/01:789 av () till utbildningsminister om medicinsk forskning på människor Enligt nuvarande lagstiftning har djur ett bättre juridiskt skydd än människor vid medicinsk forskning. För att få använda djur i forskning måste en etisk prövning göras. Motsvarande prövning finns inte för människor. Försökspersonerna företräds av de forskningsetiska kommittéer som granskar medicinsk forskning på människor. Till skillnad från i de djuretiska kommittéerna finns det ingen jurist i de kommittéer som granskar försökspersoner. I kommittéerna som granskar försökspersoner bestämmer universiteten ledamöternas sammansättning. De medicinskt sakkunniga är i majoritet vilket är till fördel för forskningen. Kommittéerna ser helst att besluten fattas enhälligt men kan även acceptera majoritetsbeslut. har undertecknat, men inte ratificerat, det krav på etisk prövning för människor som ska delta i medicinsk forskning, som finns inskrivet i konvention för mänskliga rättigheter och biomedicin. Lagförslag fördröjs dock. Vilka åtgärder avser ministern vidta för att även medicinsk forskning på människor ska genomgå etisk prövning?
fr · GO11790 · 2001-02-23 00:00:00 — Fråga 2000/01:790 av () till miljöminister om ekonomiskt incitament för bevarandet av kungsörnen Kungsörnen är ett rovdjur som diskuteras väldigt lite i dagens . I den av regeringen framlagda propositionen (2000/01:57 Sammanhållen rovdjurspolitik) står att antalet ska vara så stort att de långsiktigt finns kvar i den svenska faunan. Ideella organisationer som gör inventeringar hyser stor oro över kungsörnens framtid. Antalet minskar successivt. I jämförelser med vårt grannland konstateras det att skillnaden är stor när det gäller t.ex. häckningsutfall. Enligt de organisationer som inventerar finns det tydliga tecken på att människor medvetet plundrar bon, stör häckningsperioder och i vissa fall t.o.m. sätter ut fällor, eller sätter upp spik i träd där bon finns. Detta kan naturligtvis inte accepteras. I har man, med gott resultat för kungsörnsstammen, funnit ett ekonomiskt incitament för att se till att bevara kungsörnen. Visst ekonomiskt utfall får den markägare som har reden som används av kungsörn. En högre ersättning faller ut då det uppstår ett "häckningsutfall", dvs. att det blir ungar. Mot bakgrund av ovanstående är min fråga till miljöministern: Vad avser miljöministern göra för att befrämja en livskraftig stam av kungsörnar i ?
fr · GO11791 · 2001-02-23 00:00:00 — Fråga 2000/01:791 av () till utrikesminister om medföljande make/maka vid UD-tjänst Undertecknad har av utrikesminister fått svar på frågan om åtgärder för att medföljande person till utlandsplacerad tjänsteman ska kunna behålla sitt ekonomiska oberoende. Ministern svarar också att avsikten är att fortsatt aktivt arbeta för att stötta och förbättra villkoren och ser det som en viktig jämställdhetsfråga. fråga ställdes har jag ytterligare funderingar om förbättring. En medföljande som lämnar sitt arbete, blir förutom att pensionsförmåner missas, så ekonomiskt beroende att en egen checkkredit inte kan erhållas. Särskilt utsatt blir den medföljande som arbetat med den utlandsplacerade utomlands, vid händelse av skilsmässa. För medföljartillägg finns en beloppsgräns som gör att den som har inkomst av tjänst inte får medföljartillägg. SAK @ har en rad önskemål på sin lista, bl.a. förbättringar i medföljarnas pensionsvillkor som garantipension, kompensation för utebliven tjänstepension samt förstärkt efterlevandepension för medföljare utan egen inkomst. Jag vill därför ställa följande fråga till utrikesminister : Vilka åtgärder avser utrikesministern vidta för att öka den ekonomiska tryggheten med syftet att skapa en oberoende ställning för medföljande till person i utlandstjänst?
fr · GO11792 · 2001-02-23 00:00:00 — Fråga 2000/01:792 av () till utrikesminister om rättegångarna mot prästen Prästen ställdes inför rätta vid den turkiska statens domstol i . Han var åtalad för att han i en tidningsartikel uttalat sig om den amerikanska kongressens fördömande av folkmordet på armenierna 1915@1918 och påpekat att mycket stora grupper assyrier/syrianer mördades under det som kallas . är nu åtalad för landsförräderi och statsfientlig verksamhet. Domstolen ajournerade sina förhandlingar till därför att det fanns ett videoband som rätten ville låta undersöka av en expert innan dom kunde avkunnas. Men återigen ajournerades rättegången mot . De skäl som officiellt angivits är att utredningen inte är klar avseende videobandet på vilket påstås ha uppviglat sitt folk genom att peka på folkmordet . Förhandlingarna är nu uppskjutna till . Den internationella bevakningen har varit stor vid rättegångarna, då åtalet mot ses som en kränkning av de mänskliga rättigheterna. Avser statsrådet att under ordförandeskap i EU arbeta för att frågan om mänskliga rättigheter i , med särskild inriktning mot prästen svåra situation, tas upp på dagordningen?
fr · GO11793 · 2001-02-23 00:00:00 — Fråga 2000/01:793 av andre vice talman () till utrikesminister om JAS-affären och fattigdomsbekämpning I svensk utrikespolitik ska fattigdomsbekämpning vara det övergripande målet i utvecklingsländerna, vilket innebär att mänskliga rättigheter @ sociala, kulturella och ekonomiska @ ska genomsyra svensk utrikespolitik. pågår en intensiv debatt i kring den sydafrikanska regeringens beslut om omfattande inköp av nya vapen, vilket även rör köpet av svenska JAS Gripen. Efter omfattande studier och förhör har det sydafrikanska parlamentets speciella kommitté för offentliga utgifter bl.a. konstaterat att vapenkostnaderna beräknas öka jämfört med vad den sydafrikanska regeringen sagt. De utlovade 65000 nya arbetena i samband med JAS-affären är inte alls garanterade då beräkningarna är oklara och kontrakten alltför vagt skrivna, vidare är motköpen konstruerade på sådant sätt att de i slutändan kan landa på en straffavgift för de inblandade företagen på motsvarande av själva vapenkostnaderna. Det innebär och inte de i motköp som den sydafrikanska regeringen tidigare utlovat. Även den sydafrikanska fackföreningsfederationen Cosatu är kritisk till affären. I en färsk rapport ställer federationen frågan varför försvarskostnaderna är den budgetpost som tillåts öka mest trots att det inte är ett politiskt prioriterat område som hiv/aidsbekämpningen eller utbildning. Min fråga är: Vilka åtgärder avser utrikesminister vidtaga för att granska effekterna av JAS-affären utifrån målet om fattigdomsbekämpning och mänskliga rättigheter?
fr · GO11794 · 2001-02-23 00:00:00 — Fråga 2000/01:794 av () till statsminister om villkor för JAS exportkrediter Den har hävdat att man inte aktivt försökt påverka att köpa 39 . Statsminister sade i att han "varit oerhört försiktig med att verka för eller att tala för att skulle köpa flygplanet". I och Kristna Fredsrörelsens rapport regeringsstöd för JAS-export till framgår det att den statliga () har garanterat i JAS-affären med . Utöver denna ovanligt stora exportkreditgaranti har den även lånat ut pengar för köpet. tecknade () ett avtal på , vilket är den största affären i SEK:s historia. Rapporten säger även att frågan om både exportkrediter från EKN och lån från SEK var en del av förutsättningarna för den sydafrikanska regeringen vid kontraktskrivandet. Dessa uppgifter visar att regeringen varit mycket aktiv i exportstödet för JAS-affären med , tvärtemot statsministerns eget uttalande. Min fråga är: Vilka åtgärder avser statsminister vidtaga i syfte att redovisa villkoren och grunderna för hur exportkrediterna till beviljats?
fr · GO11795 · 2001-02-23 00:00:00 — Fråga 2000/01:795 av () till statsrådet om uppehållstillstånd befinner sig i två flyktinggrupper som lever med en stor oro för sin framtid. Den ena gruppen är flyktingar från Kosovo som kom till före kriget och har bott här i 3@4 år. Totalt utgör de ca 2000 personer, bland dem många med barn, och de har fått tillfälligt uppehållstillstånd i . Men deras tillstånd går ut och de har inte fått något besked om vad som ska gälla därefter. Jag förstår att människor som befinner sig på flykt måste inom överskådlig framtid få möjlighet att återvända till sina hem. Men de som inte kan det måste erbjudas uppehållstillstånd. Den andra gruppen är flyktingar från Bosnien. Många av dem har tidigare bott i och har återvänt till sitt hemland med tron att situationen där blivit bättre. Men är de tillbaka i eftersom det inte varit möjligt att leva ett drägligt liv i Bosnien. Gruppen utgör knappt 3000 personer. Många har fått avslag på sina asylansökningar i trots att de hör till de grupper som UNHCR anser har fortsatt skyddsbehov. Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta så att de flyktingar som redan bott i och så att de som behöver skydd på grund av en väpnad konflikt i sitt hemland ska få fortsatt uppehållstillstånd?
fr · GO11796 · 2001-02-23 00:00:00 — Fråga 2000/01:796 av () till näringsminister om vägar i glesbygd är ett långsträckt och glest befolkat land. Utformningen av det fysiska transportnätet är därför av grundläggande betydelse även för den regionala utvecklingen. Både persontransporter och godstransporter måste underlättas för att tillväxten inte ska bromsas. Det är därför oroande att näringsministern i brev till sagt att pengarna ska fördelas jämt över hela , särskilt som detta går stick i stäv med trafikutskottets åsikt och beslut, nämligen att prioritera vägar i glesbygden. Region har skriande brist på pengar till underhåll. har man bara fått av de medel som skulle ha behövts för att klara underhållet. Bristerna inom väg- och järnvägsunderhållet visar att dessa frågor inte får den politiska tyngd som de rätteligen kräver. En orsak är konstruktionen med ett näringsdepartement där en särskild kommunikationsminister saknas. Därför anser vi att statsministern omgående ska utnämna en kommunikationsminister med eget departement. Vi behöver en person med kompetens och intresse för att infrastruktur och kommunikationer ska utvecklas i den takt som krävs för näringslivet och människorna. Vilka åtgärder avser näringsministern vidta för att glesbygden ska få den vägstandard beslutat om?
fr · GO11797 · 2001-02-26 00:00:00 — Fråga 2000/01:797 av () till justitieminister om barn som brottsoffer Barn som blir vittne till våld i familjen är brottsoffer. är barn inte bara vittne till våldet @ de är själva utsatta för våld. Barnets perspektiv måste finnas i centrum så att barnet får hjälp till att bearbeta sina känslor inför vad som hänt i familjen. De måste få tillgång till en stödperson som kan hjälpa dem bearbeta sina traumatiska upplevelser. Barn glöms ofta bort i familjer där det förekommer misshandel. De flesta kvinnor som lever i en familjevåldssituation har barn. Barnen sover inte när en misshandel pågår! Barnen hör att mamman misshandlas även om misshandeln försiggår bakom stängda dörrar. Det finns ingen tillgänglig statistik på hur många barn som är vittnen till misshandel av mamman eller själva utsätts för våld. Hemmet som ska vara en trygg plats blir i stället kaotiskt. Barnen utsätts indirekt eller direkt för psykisk eller fysisk misshandel. Enligt FN:s barnkonventions artikel 19 har barnet rätt att skyddas mot fysiskt och psykiskt våld och mot vanvård eller utnyttjande av föräldrar eller andra vårdnadshavare. Vilka åtgärder avser justitieministern vidta för att barn i juridisk mening ska bli betraktade som brottsoffer?
fr · GO11798 · 2001-02-26 00:00:00 — Fråga 2000/01:798 av de () till jordbruksminister om jämställdhet och aviserad begränsningsregel Förmögenhetsskatten är den enda skatt där makar och sambor med barn sambeskattas. Denna sambeskattning har av många kritiserats bl.a. ur ett jämställdhetsperspektiv. förbereder finansministern en s.k. begränsningsregel för fastighetsskatten. Avsikten är att hushållets sammanlagda inkomster ska ligga till grund för fastighetsskatten. Detta kommer då att innebära att även fastighetsskatten blir föremål för sambeskattning. Om detta genomförs ökas hoten mot jämställdheten i det svenska samhället. Vilka åtgärder avser jämställdhetsministern vidta för att undvika att en ny sambeskattning, i detta fall för beskattning av fastigheter, kommer till stånd?
fr · GO11799 · 2001-02-26 00:00:00 — Fråga 2000/01:799 av () till utrikesminister om handel med kvinnor från wanniyala-aettofolket På finns en ursprungsbefolkning som utgör ca2000 personer. Själva kallar de sig wanniyala-aetto. Det är ett jägar- och samlarfolk som blev av med sina traditionella jaktmarker som då blev nationalpark. har det framkommit uppgifter som säger att handel med kvinnor från wanniyala-aettofolket har tagit fart. Vecka6 sändes den första gruppen och sändes den senaste gruppen. Självklart är all människohandel lika avskyvärd men jag vill uppmärksamma detta fall just nu då det handlar om en liten ursprungsbefolkning som riskerar att helt utplånas som folk. Enligt uppgift är det svårt att få information om detaljer för hur människohandeln går till. Organisatörerna av människohandeln arbetar avancerat för att undvika uppmärksamhet. Den resebyrå man använt till de första transporterna av kvinnor är tydligen fortfarande verksam. Med hänvisning till ovan anförda är min fråga till utrikesminister : Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att människohandeln med den hotade ursprungsbefolkningen wanniyala-aetto på ska upphöra?
fr · GO11800 · 2001-02-26 00:00:00 — Fråga 2000/01:800 av Per () till statsrådet om avvisning av kosovoalbaner När "moratoriet" för avvisning av kosovoalbaner upphör , kommer de återstående ca2500 personerna, varav många barn, att börja återsändas till Kosovo. Hur ser situationen ut för dessa återvändande familjer? Finns det bostäder? Är förhållandena människovärdiga? Enligt uppgift har många av de bostäder som var tänkta till de återvändande blivit upptagna som gått. Det råder stor oro och i många fall desperation bland flyktingarna. Detta har lett till att hjälporganisationer som Röda Korset, och m.fl. har blivit nedringda av rädda människor. De befintliga tältlägren är ingen plats för barn. Ungefär hälften av flyktingbarnen skulle behöva psykiatrisk hjälp. Hur blir situationen för dessa, när de återvänder till platsen för de traumatiska upplevelserna @ och där ingen psykiatrisk eller liknande hjälp kan erbjudas? Hur stämmer sådana avvisningar överens med uppmaning om att varje land ska anstränga sig till det yttersta för att skydda barnen? Vintern är kanske över , men situationen i Kosovo är långt ifrån acceptabel vad gäller möjligheterna för barnfamiljer att kunna starta om under mänskliga förutsättningar. Under rådande förhållanden bör regeringen till att börja med kunna fatta beslut om en förlängning av "moratoriet". Vad avser ministern göra nu för att försäkra sig om att inte avvisning av hårt utsatta flyktingfamiljer, framför allt barn, sker till ovärdiga levnadsförhållanden i Kosovo?
fr · GO11801 · 2001-02-27 00:00:00 — Fråga 2000/01:801 av () till statsrådet om och brott mot Demokratin och de mänskliga rättigheterna förtrycks regelmässigt i . Mest uppmärksammad är förstås militärjuntans husarrest av demokratirörelsens ledare. Men även på andra områden sker förtrycket. Ett sådant blev tydligt när antog en resolution som innebär att i sin nu 82-åriga historia använder ILO-stadgans artikel 33 mot en medlem av organisationen. Artikel 33 stipulerar om åtgärder mot en medlem som inte följer de rekommendationer som lämnats av en . har kontinuerligt använt sig av tvångsarbete och därmed flagrant brutit mot en av de åtta grundläggande . Den förbjudna, oberoende och i exil verkande burmesiska fackliga centralorganisationen, FTUB, har presenterat omfattande bevisdokumentation på det omfattande tvångsarbetet i . har fått ta del av rapporteringen som underlag i sin rapport. Det finns därför all anledning att införa ett förbud mot alla typer av investeringar i samt införa ett importstopp för produkter från . Vidare borde som ordförande i verka för att beslutar om förbud mot investeringar av alla . Jag skulle därför vilja fråga statsrådet om han är beredd att vidta åtgärder i enlighet med det som beslutat.