ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
frs · GO12815 · 2001-03-05 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:815 om eutanasi har frågat mig om jag är beredd att ta initiativ till att frågorna om bl.a. eutanasi, ställföreträdares rätt att bestämma huruvida livsuppehållande vård ska avslutas eller ej samt graden av livstestamentens bindande verkan blir föremål för en förutsättningslös närmare belysning i en utredning. Utredningen om vård i livets slutskede, som avslutat sitt arbete, har bl.a. haft i uppdrag att analysera och lämna förslag till hur man kan förbättra livskvaliteten och öka inflytandet för dem som är svårt sjuka och döende. Som konstaterar ingick det inte i utredningens uppdrag att utreda frågan om dödshjälp. Utredningen överlämnade sitt slutbetänkande Värdig vård vid livets slut (SOU 2001:6) till mig . Betänkandet kommer att bli föremål för en bred remissbehandling. Därefter kommer vi i sedvanlig ordning att ta ställning till hur vi ska gå vidare med utredningens olika förslag. Jag finner därför inte anledning att nu närmare kommentera förslagen utan avvaktar remissbehandlingen av betänkandet.
frs · GO12816 · 2001-03-13 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:816 om indraget studiebidrag har frågat mig vilka åtgärder jag är beredd att vidta för att förebygga att vissa familjer drabbas extra hårt vid indraget studiebidrag. Bakgrunden till frågan är att föräldrarna inte har självklar rätt till information om myndiga elevers uppförande i skolan, t.ex. skolk. Enligt skulle en lösning kunna vara att rätten att underrätta föräldrar till myndiga elever skrivs in i skollagen. När en skola underrättar CSN om att en omyndig elev avbrutit sina studier stoppar CSN fortsatta utbetalningar samt underrättar föräldrarna. Om eleven är myndig underrättar CSN endast eleven om att fortsatta utbetalningar stoppats. Sedan en elev fyllt , är han eller hon myndig och har att själv bestämma om sina personliga förhållanden. Något undantag för förhållanden som rör skolan finns i detta avseende inte. Eleven är beträffande sin skolgång således självständig gentemot sina föräldrar. En följd av detta är att normal sekretess råder för skolans uppgifter om eleven även i förhållandet till föräldrarna. Det finns mot bakgrund av detta inte längre någon rättslig grund för skolan att, sedan eleven uppnått myndighetsåldern, kontakta elevens föräldrar i frågor som rör elevens förhållanden i skolan. Däremot är skolan skyldig att på en förälders begäran lämna ut uppgifter som inte omfattas av sekretess i den mån uppgifterna finns noterade i allmän handling. Uppgifter om frånvaro omfattas i normalfallet inte av sekretess. skollagskommitté (U 1999:01) har i uppdrag att göra en översyn av skollagstiftningen. Kommittén ska bl.a. utreda om skolan i vissa sammanhang ska vara skyldig att lämna information till myndiga elevers föräldrar, t.ex. då eleven utan giltig orsak är frånvarande i sådan omfattning att detta kan komma att påverka rätten till studiebidrag.
frs · GO12817 · 2001-03-07 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:817 om studielån vid folkhögskolestudier har frågat mig om jag avser likställa villkoren för folkhögskolestudier med studier på högskola vad gäller möjligheten till studielån för elever . gäller att elever som går på en gymnasial utbildning eller motsvarande får studiehjälp t.o.m. det första kalenderhalvåret det år då eleven fyller . Därefter kan studiemedel lämnas vid utbildning på gymnasial nivå. För studier på eftergymnasial nivå eller högskolenivå kan studiemedel lämnas även . Det är bl.a. utbildningens nivå som avgör vilket studiestöd som lämnas. I studiestödspropositionen (1999/2000:10) meddelade regeringen sin avsikt att skapa en mer ändamålsenlig indelning när det gäller att skilja utbildningar på gymnasial nivå från utbildningar som utgör en påbyggnad till gymnasieskolan och från högskoleutbildning eller annan utbildning på eftergymnasial nivå. En sådan översyn pågår inom . Översynen gäller även folkhögskoleutbildningar. För utbildning som anses ligga på gymnasial nivå kommer dock fortfarande att gälla att studiehjälp lämnas t.o.m. det första kalenderhalvåret det år då eleven fyller .
frs · GO12818 · 2001-03-07 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:818 om underhållsstöd för flera barn har frågat mig om regeringen i samband med den pågående analysen av familjepolitiken kommer att ägna särskild uppmärksamhet åt de grupper som drabbats hårdast av dagens regler för underhållsstöd. har just överlämnat sitt slutbetänkande till regeringen. har haft till uppgift att analysera barnbidrag, underhållsstöd och bostadsbidrag till barnfamiljer. Avsikten har varit att förutsättningslöst pröva möjligheterna för att inom ramen för den generella välfärdspolitiken förändra och modernisera stödsystemen. Särskild vikt har lagts vid ensamföräldrarnas ekonomiska situation. Detta gäller både vårdnadshavare och bidragsskyldiga föräldrar. Utredningens betänkande kommer på sedvanligt sätt att remitteras till olika remissinstanser. Ett arbete inom departementet kommer också att påbörjas kring dessa frågor. I det arbetet avser jag bl.a. att se över situationen för bidragsskyldiga föräldrar med flera barn.
frs · GO12819 · 2001-03-07 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:819 om kulturskövling i har frågat mig vilka åtgärder jag tänker vidta mot förstörelse av kulturarvet i . rika kulturella arv är av stor betydelse inte bara för utan för hela världen. Påbudet från talibans ledning att alla statyer och alla icke-muslimska artefakter ska förstöras är upprörande och chockerande. Jag har i ett uttalande uttryckt min avsky inför detta tilltag. Även utrikesminister har offentligt framfört sina protester. FN:s generalsekreterare har kraftigt opponerat sig mot förstörelsen. generaldirektör har likaså uttalat flera skarpa protester. delegater från medlemsländerna i Islamska konferensen möttes särskilt , i syfte att nå en överenskommelse för hur en vidare ödeläggelse kan förhindras. och övriga medlemsländer i EU har i ett uttalande uppmanat det talibanska ledarskapet att inte genomföra detta djupt tragiska beslut, som kommer att beröva folk deras rika kulturella arv. kommer att göra ytterligare insatser för att den starka kritiken som framförts ska nå fram till talibans ledarskap.
frs · GO12820 · 2001-03-09 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:820 om fredsplanen för har frågat mig om regeringen är beredd att aktivt främja ett förverkligande av fredsplanen för . Som jag har framhållit i olika sammanhang har den inställning varit att framtida status ska lösas på ett demokratiskt sätt där de inblandade parternas situation och legitima intressen beaktas. FN:s roll i är central. EU:s och agerande kommer även fortsättningsvis att gå ut på att stödja FN:s uppdrag och att inte handla på ett sätt som kan störa ansträngningarna att nå en överenskommelse mellan parterna. I den senaste rapporten från FN:s generalsekreterare konstateras att relationen mellan parterna har försämrats och att misstron och bitterheten undergräver rådande avtal om eldupphör. Vidare beklagas att inga framsteg har gjorts när det gäller att genomföra fredsplanen eller beredskap att i enlighet med internationella normer överlåta reella befogenheter till . Generalsekreteraren rekommenderar en förlängning av mandat till , i syfte att ge möjlighet att inkomma med ett förhandlingsförslag. Om detta inte sker kommer att instrueras att fortsätta arbetet med att genomföra fredsplanen. Generalsekreteraren meddelar vidare att detta är den sista förlängningen av mandat som generalsekreteraren avser att stödja i syfte att ge tid att presentera ett förslag till politisk lösning på konflikten. Trots att läget är dystert har vissa förtroendeskapande åtgärder vidtagits, t.ex. Polisarios frisläppande av 201 marockanska krigsfångar . En positiv omsvängning tycks också skönjas i när det gäller demokrati och mänskliga rättigheter och förhoppningarna har ökat att ska inta en konstruktiv roll. Vidare finns tecken på att samarbetet inom den arabiska Maghreb-unionen, i vilken , , , och deltar, kommer att återupptas. Detta påverkar möjligheterna att nå en lösning i Västsaharafrågan.
frs · GO12821 · 2001-03-08 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:821 om konkurrenssituationen inom inrikesflyget har frågat näringsministern om vilka åtgärder han tänker vidta för att ett företag som delvis är ägt av staten inte ska kunna utnyttja sin dominerande ställning. fråga berör konkurrenspolitiken. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det därmed är jag som ska besvara frågan. Jag är mycket bekymrad över den monopolliknande situation som uppstått på inrikesflyget efter avregleringen av inrikesflygmarknaden. Min förhoppning är att dom, som begränsar SAS möjligheter att använda sitt bonussystem, ska kunna öka förutsättningarna för konkurrens. tillsatte regeringen dessutom en utredning som ska ta fram en förhandlad helhetslösning för Gotlandstrafiken, vilket även omfattar att se över möjligheterna att inkludera flygtrafiken. Huruvida missbrukar sin dominerande ställning mot det nystartade flygbolaget faller under konkurrenslagen och är därmed en fråga för .
frs · GO12822 · 2001-03-08 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:822 om störningar i tågtrafiken har frågat mig vilka åtgärder jag ämnar vidta för att säkerställa en väl fungerande tågtrafik också i södra . Bakgrunden är att trafiken drabbats av störningar till följd av problem med snö, växlar och signaler. menar att problemen med växlar och signaler uppenbarligen beror på dåligt underhåll och att de förefaller större än vad som kan anses normalt. bekräftar bilden att tågtrafiken i södra under framför allt februari drabbats av omfattande störningar. Det är fem händelser på Ostkustbanan som lett till tågstopp och ett stort antal förseningstimmar. Jag kan dock inte dela slutsats att problemen uppenbarligen beror på dåligt underhåll. Av redovisning framgår att av förseningstimmarna berodde på fel i infrastrukturen inklusive bristande snöröjning medan tågoperatörerna stod för av förseningstimmarna. Faktum är att förseningarna på Ostkustbanan minskade och på Norra stambanan ännu mer, jämfört med , vilket är bättre än det uppsatta målet om . Flera faktorer bidrar till tågtrafikens tillförlitlighet, de viktigaste är trafikoperatören, fordonet och infrastrukturen. Regeringen har satt upp ett verksamhetsmål för att tågförseningarna ska minska jämfört med föregående år. uppfylldes inte detta mål. Den främsta orsaken är att tågtrafiken har ökat vilket inneburit större påfrestningar på fordon och infrastruktur. Mot bakgrund av bl.a. den ökande tågtrafiken har regeringen omfördelat av anslag till drift och underhåll. är direkt ansvarigt för förseningar hänförliga till brister i infrastrukturen, men ska också inom ramen för sitt sektorsansvar arbeta för att övriga orsaker åtgärdas. Av årsredovisning för framgår att brister i infrastrukturen stod för av tågförseningarna att jämföra med trafikoperatörerna som stod för av förseningarna och fordonen som stod för . Förseningar hänförliga till infrastrukturen har minskat jämfört med och 1999. Banhållare, trafikledningen och trafikoperatörer har inlett ett samverkansarbete vars syfte är att föreslå och genomföra åtgärder som minskar förseningarna. Jag delar uppfattning att en tillförlitlig tågtrafik är oerhört viktig för att människor ska känna förtroende för tåget och välja det framför bilen eller flyget. Jag följer därför denna utveckling med intresse och kommer att vidta åtgärder om det behövs.
frs · GO12823 · 2001-03-08 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:823 om avgiftshöjningen för postbox har frågat mig om vilka åtgärder jag ämnar vidta för att mildra verkningarna av den beslutade kostnadshöjningen för den ideella sektorn i vårt land. Frågan är ställd mot bakgrund av att aviserat om att ändra i priset för postboxtjänster. Posten AB:s erbjudande om postbox till sina kunder är en efterfrågad och uppskattad tjänst. Det finns på många håll kö efter att få tillgång till denna tjänst. Posten är dock inte ålagd genom lag eller förordning att erbjuda denna service, utan tillhandahåller den på marknadsmässiga villkor. Beslut rörande Posten AB:s produktion och utformning av t.ex. postboxtjänster samt prissättning för dessa ankommer på bolagets ledning och styrelse att besluta om. Vad jag har erfarit kommer årsavgiften för en postbox att ändras till som lägst eller . Den som inte finner detta prisvärt har alltid möjlighet att välja vanlig utdelning eller att anlita andra aktörer som erbjuder postbox tjänster. Jag har mot bakgrund av ovan inga avsikter att vidta några särskilda åtgärder.
frs · GO12824 · 2001-03-09 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:824 om kristna minoriteters situation har frågat vad för åtgärder som vidtagits för att uppmärksamma frågan om de olika östliga kyrkorna och situationen för deras medlemmar. Låt mig först säga att UD tillsatte en projektgrupp för en genomlysning av politiska, ekonomiska och sociala förhållanden i och . Inom ramen för denna s.k. MENA-strategi framlades bl.a. en skrift om religiösa minoriteter @ En studie med tyngdpunkt på kristna minoriteter som författats av teologie doktor . I denna skrift finns utförliga beskrivningar av de olika kyrkornas och de kristna minoriteternas situation. Skriften är alltså i sig ett exempel på en sådan åtgärd som efterfrågat. För innehållet i skriften svarar författaren själv och den speglar därför inte nödvändigtvis UD:s position i frågan. Jag vill emellertid framhålla att jag ansluter mig till vad som i slutkapitlet sägs om behovet av ökad demokrati och skydd för de mänskliga rättigheterna som bästa förutsättningen för att trygga de religiösa minoriteternas framtid i regionen. Jag tror också att författaren har rätt då han skriver att stora kristna grupper önskar ett pluralistiskt, demokratiskt och öppet samhälle. Det innefattar behov av lika behandling av alla religioner och fullt erkännande av minoriteter som bekänner sig till annan tro. Den fråga som ställt är därmed nära kopplad till den mer allmänna frågan om demokratisering och ökad respekt för de mänskliga rättigheterna i regionen.
frs · GO12826 · 2001-03-13 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:826 om mobbning har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta med anledning av uppgifterna från som visar att mobbningen blir ett allt allvarligare problem för barn. Det finns skäl att anta att uppmärksamheten kring mobbning har medfört att både antalet barn som vågar be om hjälp och kunskapen att se och upptäcka mobbning har ökat. När ett problem uppmärksammas leder det till att fler barn vågar be om hjälp. tar bl.a. upp samtalen till Barnens Hjälptelefon, ca 150 000 samtal har inkommit, av dessa är statistikförda. Alltfler barn ringer och anser att detta till stor del beror på att Barnens Hjälptelefon blivit mer känd, att barn har en större frimodighet att våga berätta om svåra problem samt att det möjligen finns en ökande grupp barn som lever i en tillvaro där de är "multiutsatta". Av de statisktikförda samtalen handlar om mobbning (2 700), om familjekonflikter, om kärleksproblem, om sexualitet, om fysisk misshandel och om sexuella övergrepp. skriver att det finns områden jag fortfarande inte berört, där åtgärder krävs. När det gäller avstängning av elev så svarade jag på det i ett frågesvar . I den utfrågning som utbildningsutskottet hade om mobbning ställdes frågan om sanktioner mot mobbaren. Professor menade då att det behövs tydliga regler och normer i förebyggande syfte och sanktioner mot mobbaren som avpassas efter den aktuella situationen. Omflyttning till annan skola av eleven bör bara tillgripas i yttersta nödfall. Det stämmer alltså väl med min syn att förflyttning av en elev kan ske i undantagsfall om man anser att det endast i en annan skola finns möjligheter att ge det stöd som eleven behöver. Ett annat område som tas upp i frågan är skolans ansvar att polisanmäla våldsbrott. Här kan jag till en början konstatera att det inte finns någon allmän skyldighet att polisanmäla brott som begås i skolan. Men enligt min mening bör detta, åtminstone i allvarliga fall, göras som regel. I varje enskild situation måste dock skolan göra en bedömning av vilka åtgärder som är lämpliga. När det gäller att skollagen bör ändras för att stärka barns rätt så har jag redan i tidigare svar hänvisat till den pågående översynen av skollagen, . av skollagen m.m. (dir. 1999:15) ska analysera hur termerna elevs rätt respektive kommuns skyldighet används i skollagen och vid behov föreslå förändringar för ökad tydlighet. Området utbildning i mobbningsfrågor är viktigt. De vuxna på skolan har ett tydligt ansvar att stoppa mobbning. Kompetensutveckling behövs för att arbetet mot kränkande behandling ska utvecklas, både bland skolledare och personal. De medel som avsatts för skolutveckling och lärarnas kompetensutveckling anser jag bör kunna användas för detta ändamål. Så länge det finns barn som är plågade och ledsna över hur de behandlas måste vi tillsammans, regering, riksdag, kommuner, skolpersonal och föräldrar, ständigt uppmärksamma och agera för att inget barn ska bli utsatt. är ett av de underlag som visar hur barnen själva upplever sin situation och är därför värd uppmärksamhet.
frs · GO12827 · 2001-03-13 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:827 om skolskjuts vid gemensam vårdnad har frågat mig om jag avser att vidta några åtgärder för att förstärka rätten till skolskjuts för de barn som bor växelvis hos olika vårdnadshavare. Skolskjutsarna för barn i är reglerade i skollagen (1985:1100). Enligt 4 kap. 7 § är hemkommunen skyldig att sörja för att det för eleverna i anordnas kostnadsfri skolskjuts, om sådan behövs med hänsyn till färdvägens längd, trafikförhållandena, funktionshinder hos en elev eller någon annan särskild omständighet. Hemkommunen är dock enligt lagen inte skyldig att betala för skolskjuts om eleverna väljer att gå i en annan grundskola än den som kommunen anvisat. Lagstiftningen innebär att kommunerna inte har skyldighet att anordna skolskjuts t.ex. för de elever som väljer att gå i fristående skolor. Kommunerna har inte heller skyldighet att anordna skolskjuts i de fall eleverna fullgör skolplikten i en skola i en annan kommun än hemkommunen, om inte särskilda skäl föreligger enligt 4 kap. 8 § skollagen. I dessa fall ligger ansvaret för transporter till och från skolan på föräldrarna. I praxis har det ansetts föreligga en skyldighet för kommunen att erbjuda skolskjuts för elever som bor växelvis hos respektive föräldrar från den adress på vilken eleven är folkbokförd, förutsatt att lagens krav är uppfyllda. Jag har förståelse för att möjligheten till växelvis boende skulle underlättas av en utvidgad skyldighet att erbjuda skolskjutsar från båda föräldrarnas hem. En utökad skyldighet skulle dock kunna medföra stora ekonomiska konsekvenser för en enskild kommun med gles bebyggelsestruktur. Med hänsyn till att skollagskommitté har i uppdrag att lämna förslag som rör bl.a. elevernas rättigheter finner jag inte anledning att kommentera frågan ytterligare.
frs · GO12829 · 2001-03-14 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:829 om onaturliga dödsfall har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att den lagstiftning som rör utredning av onaturliga dödsfall ska efterlevas. Bakgrunden till frågan är en undersökning, publicerad i , där man studerat dödsfall som inte genomgått rättsmedicinsk undersökning trots att så borde ha skett enligt gällande regelverk. Enligt begravningslagen (1990:1144) ska den läkare som fastställt att döden har inträtt eller som annars ska utfärda dödsbeviset möjligt anmäla dödsfallet till polismyndigheten om förhållandena vid ett dödsfall är sådana att det kan finnas skäl för en rättsmedicinsk undersökning enligt lagen (1995:832) om obduktion m.m. utfärdar föreskrifter och allmänna råd om vissa åtgärder inom hälso- och sjukvården vid dödsanmälan. Enligt dessa ska anmälan till polismyndigheten göras när dödsfallet har eller kan ha orsakats av yttre påverkan (skada eller förgiftning), när det är svårt att avgöra om dödsfallet har orsakats av yttre påverkan, dvs. vid helt oväntade dödsfall, när dödsfallet kan misstänkas ha samband med fel eller försummelse inom hälso- och sjukvården samt när den döde inte kunnat identifieras. Det är givetvis viktigt att läkare har kunskap om de bestämmelser som gäller på hälso- och sjukvårdens område. Detta ingår också som en del i den grundläggande läkarutbildningen. Visar det sig att bestämmelserna inte tillämpas på avsett sätt förutsätter jag att berörda myndigheter bistår med att sprida information om bestämmelserna och hur de bör tillämpas.
frs · GO12830 · 2001-03-15 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:830 om skydd av svagare part har frågat mig vilka åtgärder jag avser vidta för att skydda den svagare parten i avtal som statliga monopolföretag sluter. Bakgrunden till frågan är att resenärer drabbades av förseningar till följd av att ett tåg fastnade i snön. menar att tågoperatören är skyldig att ersätta resenärerna medan inte har någon motsvarande skyldighet gentemot operatören. Enligt förordningen (1996:734) om statens spåranläggningar får en trafikutövare inte trafikera statens spåranläggningar utan att ha träffat nödvändiga administrativa, tekniska och finansiella avtal med . Dessa avtal är i viss mån standardiserade och utformade i samverkan mellan och operatörerna. De allmänna villkoren är lika för samtliga trafikutövare och reglerar bl.a. sakskador, däremot inte förmögenhetsskador. Om parterna inte kommer överens om villkoren får en part hänskjuta frågan till Tågtrafikledningen för fastställande av villkoren som ska gälla. Enligt uppgift från Tågtrafikledningen har man ännu inte behövt hantera något sådant ärende. Slutligen vill jag säga att den svenska järnvägsmarknaden avreglerades . Avtalen mellan och operatörerna har inte funnit sin slutliga form utan kommer att utvecklas vidare. Detta är en fråga som bör diskuteras inom ramen för den utredning om järnvägsmarknaden som jag kommer att besluta om .
frs · GO12831 · 2001-03-14 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:831 om insatserna mot illegalt spel har frågat mig vilka åtgärder jag avser vidta för att effektivisera rättsväsendet när det gäller att bekämpa illegalt spel. besvarade jag en fråga av i samma ämne. Av det svaret framgår att jag delar uppfattningen att det illegala spelet kan ha allvarliga följder. Det förknippas ofta med annan organiserad brottslighet, t.ex. narkotikabrott och ekonomiska brott. Det illegala spelet kan ge upphov till beroendeförhållanden som leder till annan kriminalitet. Det finns emellertid inga säkra uppgifter om det illegala spelets omfattning. Lotteriinspektionen är den myndighet som har den centrala tillsynen över att lotterilagen följs. Regeringen har beslutat om myndighetsgemensamma mål och riktlinjer för åtgärder mot den ekonomiska brottsligheten . Lotteriinspektionen ska genom sin kontroll- och tillsynsverksamhet bidra till att motverka ekonomisk brottslighet och när sådan brottslighet upptäcks anmäla saken till polis. Det ankommer därefter på polis och åklagare att utreda brotten och lagföra gärningsmännen. Inom polisen och åklagarväsendet pågår ett kontinuerligt arbete för att utveckla och effektivisera det förebyggande och brottsbekämpande arbetet. lämnar förslag på hur polisen ska arbeta. Metoder liknande den efterlyser används redan i arbetet mot olika typer av brott. Det måste emellertid vara polisen som, utifrån sina kunskaper och sin erfarenhet, beslutar om vilka metoder som ska användas vid olika tillfällen. Regeringens uppgift stannar vid att ange vad myndigheterna ska uppnå. Avslutningsvis vill jag nämna att polisens förmåga att förebygga och bekämpa såväl illegalt spel som andra brott främjas av de resursförstärkningar som redan beslutats och de ytterligare tillskott som regeringen kommer att föreslå. Regeringens satsning på ett tryggt fortsätter.