ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · GO11760 · 2001-02-20 00:00:00 — Fråga 2000/01:760 av () till statsrådet om skolans ansvar vid mobbning I läroplanen står uttryckligen att mobbning inte ska förekomma i skolan. Om ett barn ändå mobbas är enda möjligheten att få ersättning för den skada barnet lidit att stämma kommunen civilrättsligt. Men civilrättsligt kräver rättsväsendet inte av kommunen att mobbning inte ska förekomma. Tala om motstridiga signaler. I domen i det s.k. Grumsfallet sägs att skolans insatser misslyckades därför att "mådde så dåligt att hon inte klarade att delta i det som ordnades för henne." Men att hon mådde så dåligt berodde ju på mobbningen. har kritiserats både av och för hur den hanterade hennes situation. Men tillsynsmyndigheternas kritik ansågs inte relevant för domslutet. Det må vara skadeståndsrättsligt riktigt, men vad innebär det för hur skolan ska se på tillsynen ? Ska den inte tas på allvar? Domen i det uppmärksammade Grumsfallet kan i värsta fall tolkas som att kraven på skolan att hindra mobbning minskar. Min fråga till skolministern är: Vilka åtgärder ämnar skolministern vidta för att klargöra skolans absoluta ansvar för att förhindra och stoppa mobbning, med anledning av hovrättens dom i det uppmärksammade Grumsfallet?
fr · GO11761 · 2001-02-20 00:00:00 — Fråga 2000/01:761 av () till statsrådet om dubbla reklamskatter i Medieutvecklingen i hämmas av reklamskattereglerna. En dansk tidning, som också kommer ut på andra sidan med svenska annonser, får betala reklamskatt även i . Det gör att det blir dubbla avgifter, en dansk och en svensk. Öresundsintegrationen anses både i och i vara något eftersträvansvärt. Medierna är centrala för integrationsprocessen. Inom EU ska det vara fri rörlighet för människor, varor, tjänster och kapital. Vad avser statsrådet vidta för åtgärder för att dubbel reklamskatt inte ska drabba publikationer med spridningsområde över statsgränser?
fr · GO11762 · 2001-02-20 00:00:00 — Fråga 2000/01:762 av () till miljöminister om vindkraftens utbyggnad Hemma i diskuteras det mycket om vindens kraft, huruvida vi ska ha vindkraftverk och var de i så fall ska placeras. Vindkraften anser jag vara en ren och förnybar energikälla som vi ska använda oss av. Gärna på ställen där det blåser mycket, som det gör i på många sätt. är det hårda vindar som blåser i diskussionen om vindkraftens vara eller icke vara. Detta beroende på att det är så många motstående intressen som man måste ta hänsyn till vid etableringen. Det är naturvården, miljöfrågor, fiskefrågor, försvaret, friluftsliv och människors närmiljö. presenterades en utredning som föreslog en nationell handlingsplan för var, när och hur vindkraftverk kan etableras. Med hänvisning till ovanstående vill jag ställa följande fråga: Avser miljöministern verka för att en handlingsplan om vindkraftens utbyggnad görs?
fr · GO11763 · 2001-02-20 00:00:00 — Fråga 2000/01:763 av () till utrikesminister om svältens offer i uppskattas att upp till två miljoner människor, av befolkning, kan ha dött till följd av undernäring och därtill relaterade sjukdomar. Det ekonomiskt hårt pressade landet drabbades förutom av torka och tropiska oväder, också av en svårartad energibrist. gick risproduktionen i ned . Av de dryga 20 miljarder som FN behöver till akuta humanitära insatser är det enskilda land som har störst behov. Trots den politiska avspänningen på Koreahalvön behövs i katastrofhjälp. som hundratusentals människor svälter och kämpar för sin överlevnad, prioriterar den totalitära regimen en växling mellan tillgång till västvärldens rymdteknologi och det egna missilprogrammet. Min fråga till utrikesministern är: Vilka åtgärder ämnar utrikesministern vidta för att hjälpa svältens offer i ?
fr · GO11764 · 2001-02-21 00:00:00 — Fråga 2000/01:764 av () till socialminister om Miljöhälsorapport Miljöhälsorapport har överlämnats till regeringen. Bakom rapporten står , och Miljömedicinska enheten vid . Rapporten som är nationell och ny av sitt slag belyser bl.a. hur riskfaktorer i den fysiska miljön påverkar vår hälsa. Den ska också ge en aktuell översikt av hälsorisker i miljön och av människors exponering för viktiga riskfaktorer i miljön. Miljöhälsorapporten , kommer enligt rapportskrivarna, också att fungera som ett bra miljömedicinskt underlag när man planerar för åtgärder inom miljö- och hälsoskyddet. Miljöhälsorapporten är mycket bra. Den belyser viktiga problem och lyfter fram olika riskfaktorer i miljön. Syftet och tanken med miljöhälsorapporten är således utmärkt. Det man däremot kan anmärka på är att den inte ger en tillräckligt heltäckande bild. En stor del av vårt liv tillbringar vi ju faktiskt på arbetsplatsen. Rapporten bör därför också mer belysa hälsorisker i miljön på arbetsmarknaden @ arbetsrelaterade riskfaktorer i miljön. Fakta i existerande rapport innefattar mycket riktigt också arbetsrelaterade hälsoskador, t.ex. att av befolkningen rapporterar att man utsätts för passiv rökning i hemmet eller på arbetsplatsen. Jag vill därför veta om socialministern har för avsikt att ta initiativ till att en heltäckande bild skapas, genom att uppmana verken att samarbeta i frågan.
fr · GO11765 · 2001-02-21 00:00:00 — Fråga 2000/01:765 av () till socialminister om prioriteringar i vården Enligt rapporteringar i massmedier finns långtgående planer på att sälja tjänster till andra beställare än landstingen. diskuterar ett avtal med Lifeline som föreslås tecknas med en garantitid för behandling . Det gäller operationer inom ortopedi, där säger sig ha överkapacitet. är kötiden vid andra Stockholmssjukhus mångdubbelt längre. Det innebär att de som inte kan eller vill teckna försäkringar får en mycket längre väntetid, oavsett det medicinska behovet. Liknande diskussioner om avtal med försäkringsbolag för operationer av patienter inom vissa specialiteter förs vid en del andra sjukhus i landet, som köerna till dessa operationer ibland är mycket långa. Därutöver förs i vissa landsting diskussioner om avtal med andra länder om operationskapacitet för utrikes patienter. Det är några utvecklingstendenser som sammantaget skapar en rad frågetecken kring hur prioriteringsordningen, som beslutats i , kan upprätthållas över landet. Rubbas prioriteringsordningen, som ett resultat av diverse kommersiella avtal som gynnar försäkringspatienter, drabbar det ytterst mycket utsatta patienter. Jag vill fråga socialministern: Avser regeringen att vidta några åtgärder för att säkra de av beslutade prioriteringarna i vården mot bakgrund av ovanstående?
fr · GO11766 · 2001-02-21 00:00:00 — Fråga 2000/01:766 av () till statsrådet om underhållsstödet var 226000 föräldrar återbetalningsskyldiga i . En knapp tredjedel av dessa skuldsatta hade överlämnats till kronofogden. När det gäller är tyvärr situationen ännu dystrare än riket i stort. I har så många som 32,hamnat hos kronofogden för att de inte orkat fullgöra återbetalningsskyldigheten för underhållsstödet till sina barn. har sagt att en ökning av underhållsstödet, som legat stilla , skulle vara önskvärd och då är min fråga till : Vilka åtgärder tänker ministern vidta för att inte denna ökning ytterligare ska belasta dem med låga löner eller de som går på a-kassa?
fr · GO11767 · 2001-02-21 00:00:00 — Fråga 2000/01:767 av () till statsminister om toppmötet i den 23@24 mars i blir ett "Fästning " i bokstavlig mening. Enligt tidningsuppgifter ska ett stålstaket, och , skydda politikerna i från allmänheten. Tydligare sinnebild för Schengeninträde går knappast att finna. Att många medborgare kommer att finna stålstaketet som ett tecken på hur EU sluter sig, både gentemot omvärlden och gentemot de egna medborgarna, är uppenbart. säger sig regeringen vilja arbeta för ökad öppenhet inom EU. Uppåt 1000 polismän kommer att vara involverade i säkerhetspådraget runt toppmötet. Även detta kan fungera som en sinnebild för . Oerhörda resurser går ifrån det vardagliga polisarbetet till EU. Vid i varnade statsministern för det "fatala misstaget" att stänga demonstranterna ute från internationella politiska och ekonomiska toppmöten. Har statsministern ändrat ståndpunkt i frågan? Mot bakgrund av detta vill jag fråga: Hur avser statsministern agera för att demonstranter kan komma i dialog med deltagarna vid toppmötet?
fr · GO11768 · 2001-02-21 00:00:00 — Fråga 2000/01:768 av () till statsminister om officiella språk inom den europeiska unionen Under det europeiska språkåret kan det konstateras att de många språken som talas i utgör en stor rikedom historiskt och kulturellt. Unionen har också velat ta vara på detta genom att man i det europeiska parlamentet talar sitt eget språk, vilket tolkas till övriga språk. Vid större sammankomster där är värd vårt land står som ordförande, reduceras språken till engelska, som i sin tur tolkas till franska. Däremot sker ingen tolkning till tyska, trots att det finns starka skäl för att detta borde ske. Med EU-länderna och är tyska det språk som har den största utbredningen inom EU. Inför utvidgningen österut spelar dessutom en avgörande roll såväl politiskt som genom sitt geografiska läge. En negativ följd av att tyska språket inte förekommer vid ett antal viktiga möten under det svenska ordförandeskapet har blivit att officiella tyska representanter har uteblivit. Min fråga till statsministern blir därför: Vilka initiativ avser statsministern vidta under det svenska ordförandeskapet för att ge tyska språket en starkare ställning inom den europeiska unionen?
fr · GO11769 · 2001-02-21 00:00:00 — Fråga 2000/01:769 av () till utrikesminister om vapenexport till Under president infördes ett ensidigt moratorium avseende militär högteknologi från sida mot i syfte att inte vara först med att introducera nya vapensystem i regionen för att undvika rustningsspiraler. har inlett förhandlingar med om köp av det amerikanska planet . vidhåller positionen att inte introducera ny teknologi i regionen och har därför sagt nej till det chilenska önskemålet om att få köpa den s.k. . Enligt uppgifter i chilenska medier har de båda konkurrerande alternativen, Mirage respektive JAS 39 , inte ställt några sådana villkor. Det finns en stor oro för att detta kan leda till att en högteknologisk upprustning i nu tvingas fram genom att EU inte tagit motsvarande ställning. Avser ministern tillåta export av de europeiska alternativen som håller på att tas fram?
fr · GO11770 · 2001-02-21 00:00:00 — Fråga 2000/01:770 av () till statsrådet om skolpersonalens agerande vid lagstridiga kommunbeslut Kammarrätten meddelade i ett beslut att den inte kan göra någon överprövning av beslut att ålägga kommun att upphöra med sina betygsliknande skriftliga omdömen till elever före årskurs 8. Därefter har företrädare för såväl kommun som meddelat att de tolkar beslutet som en framgång och att de tänker fortsätta att beordra lärare att skriva betygsliknande skriftliga omdömen före årskurs 8. Reaktionen från de två borgerligt styrda kommunerna är givetvis hårresande mot bakgrund av att det är som ska se till att alla elever i omfattas av skollagstiftningen. Att kammarrätten inte kan överpröva beslutet innebär självklart inte klartecken för kommunerna att strunta i lagen och beslut. Händelseutvecklingen har blixtbelyst behovet av att ge sanktionsmöjligheter. I väntan på ett sådant beslut riskerar dock många lärare och rektorer nu att hamna i en rävsax mellan sina arbetsgivare och skollagstiftningen. Vilka intentioner ska lärare och rektorer följa @ kommunens, dvs. arbetsgivarens, eller lagens? Ansvaret vilar givetvis främst på de kommunpolitiker som mot bättre vetande ignorerar skollagstiftningen, men när dessa personer brister i ansvarstagande måste regeringen träda in. Hur kommer skolministern att agera med anledning av den uppkomna situationen?
fr · GO11771 · 2001-02-21 00:00:00 — Fråga 2000/01:771 av () till utbildningsminister om bolag med offentligt ägande och konkurrens Hel- och halvoffentliga företag utgör alltid ett bekymmer när det gäller konkurrens mot den privata sektorn. Offentliga bolag kan därför att de har skattebetalarna i ryggen konkurrera ut privata. Bolag med offentligt ägande finns inom många samhällssektorer. Ett konkret exempel på den uppsjö av företag med offentligt ägande är In Develop i som är ett konsultbolag som bl.a. sysslar med rådgivning på hälsosidan som biståndsprojekt mot tredje världen. Det är inget fel på detta syfte, men statligt finansierade står som delägare i bolaget. Företaget verkar också på den svenska marknaden med konsultverksamhet inom hälso- och sjukvårdsområdet. vet vi att det finns många privata och ideella aktörer på denna "marknad" som får slåss för sin överlevnad. Enligt min uppfattning bör universiteten i stället koncentrera sig på sina kärnuppgifter forskning och undervisning. Med hänvisning till det anförda skulle jag vilja ställa följande fråga till utbildningsministern: Är utbildningsministern beredd att vidta åtgärder så att t.ex. universitetsvärlden inte driver verksamhet med statliga pengar i hel- eller halvoffentliga bolag och därmed konkurrerar ut privata initiativ?
fr · GO11772 · 2001-02-21 00:00:00 — Fråga 2000/01:772 av () till utbildningsminister om sjuksköterskebristen Enligt en kartläggning som ekoredaktion gjort med hjälp av personalcheferna på landstingen kommer den stora bristen på sjuksköterskor att bestå. Drygt 2400 sköterskor skulle kunna få anställning omgående meddelar man. Störst är bristen när det gäller specialkompetens och om inte fler sjuksköterskor utbildas kommer situationen att förvärras. Detta medför större arbetsbörda för de redan anställda men också längre vårdköer och kanske t.o.m. stängda avdelningar, rapporterar Ekot. Min fråga till utbildningsminister är: Vilka åtgärder ämnar statsrådet vidta med anledning av den stora bristen på sjuksköterskor?
fr · GO11773 · 2001-02-21 00:00:00 — Fråga 2000/01:773 av () till finansminister om hemlösa och folk- och bostadsräkningen Till de grundläggande behoven hos människan hör att ha en bostad, en plats som kallas ett hem, en plats som är ens tillflyktsort. Mycket tyder på att inte når hälften av alla hemlösa och att det finns ett betydande mörkertal. (SOU 2000:14) gör följande definition av hemlösa: En hemlös människa är en person om saknar tillgång till egen bostad och vars livsvillkor är sådana att han eller hon inte heller kan erhålla en reguljär bostad. regleras det kommunala ansvaret liksom den kommunala kompetensen avseende bostadsfrågorna i allt väsentligt på kommunallagen (1991:900) och socialtjänstlagen (1980:620). Kommunerna har ett ansvar att erbjuda bostäder till dem som själva har svårt att göra sig gällande på bostadsmarknaden. Därför måste kommunerna ha tillgång till bostäder för att kunna möta det sociala bostadsbehovet. Detta sker bäst i samverkan med såväl de allmännyttiga bostadsföretagen som övriga fastighetsägare. Det behövs ytterligare information för att rikta fokus mot de grupper som har en svag position på bostadsmarknaden, Folk- och bostadsräkningen (FoB) 2005 måste därför redan nu förberedas avseende denna fråga. Jag vill därför ställa följande fråga till finansminister : Vilka åtgärder avser finansministern vidta för att säkerställa att de hemlösas situation belyses i folk- och bostadsräkningen (FoB) 2005?
fr · GO11774 · 2001-02-22 00:00:00 — Fråga 2000/01:774 av () till statsminister om ansvaret för Östersjömiljarderna Vid en interpellationsdebatt som undertecknad hade med statsrådet framgick det av svaret att det var statsministern som hade tagit initiativet att lägga Östersjömiljarden direkt under regeringen. sade bl.a. följande: "När den första Östersjömiljarden inrättades var det ett uttryck för att vi ville höja ambitionsnivån mycket kraftigt i vårt samarbete i ." "Vi ville också markera inför hela världen, inte minst det svenska näringslivet, betydelsen av detta genom att lägga administrationen och förvaltningen direkt hos statsministern." konstaterar också följande: "Det är inget konstigt. hade forskningsfrågorna, likaså, för att markera detta områdes betydelse. bestämde sig för att göra denna kraftfulla markering 1996." Mot bakgrund av all kritik som riktats mot Östersjömiljarden 1, bl.a. i ett internt PM från UD, från revisorer, från näringslivet, från SIDA, från näringsutskottet, från och från tjänstemän i så ställer jag följande fråga: Vilka åtgärder kommer statsministern att vidta för att Östersjömiljarden 2 inte ska bli ett nytt misslyckande?
fr · GO11775 · 2001-02-22 00:00:00 — Fråga 2000/01:775 av () till näringsminister om barnmorskemålet och lika lön för likvärdigt arbete , AD har i det s.k. barnmorskemålet ansett att likvärdigt arbete inte behöver ge lika lön. AD säger att barnmorskorna utfört arbete som är likvärdigt men att lönen på grund av olika kollektivavtal och ålder inte är lönediskriminerande. Av sju ledamöter tyckte tre kvinnliga att arbetsgivaren inte helt kunnat visa att samband med könstillhörigheten inte fanns. Det här betyder att grundtankarna om lika lön för likvärdigt arbete inte gäller längre utan domstolen skyller på parternas avtal i stället för att föra en objektiv könsdiskriminerande bedömning. Avser näringsministern att vidta någon åtgärd för att principen lika lön för likvärdigt arbete i fortsättningen ska gälla på arbetsmarknaden?
fr · GO11776 · 2001-02-22 00:00:00 — Fråga 2000/01:776 av () till näringsminister om Enligt uppgift från kommer att försenas med och drabbas av fördyringar. De stora merkostnader som kommer att drabba @ torde ligga utanför den av beslutade ramen på penningvärde. Med anledning härav vill jag fråga statsrådet hur dessa merkostnader ska finansieras.
fr · GO11777 · 2001-02-22 00:00:00 — Fråga 2000/01:777 av () till statsrådet om integrationen i I regeringens skrivelse @ En region blir till, avsnittet 3.1, som handlar om arbetsmarknaden har regeringen påvisat att olikheter gäller vid anställningsförhållanden på den svenska och danska sidan. Regeringen påvisar att många av olikheterna finns i avtalen mellan arbetsmarknadens parter. Men regeringen skriver också att man kommer att uppmana arbetsmarknadens parter att undersöka behovet av att anpassa avtalen för de arbetstagare som arbetar över . Mot bakgrund av ovanstående vill jag ställa följande fråga till statsrådet: Vilka åtgärder avser statsrådet vidta för att förenkla de arbetsrättsliga avtalsförhållandena för arbetstagare i ?
fr · GO11778 · 2001-02-22 00:00:00 — Fråga 2000/01:778 av () till utbildningsminister om finansiering av studier för äldre För alla dem som behöver en andra chans i livet att utbilda sig är det en nödvändighet att klara sin försörjning . Tyvärr är det inte helt enkelt och de trubbiga statliga reglerna underlättar absolut inte. Det förefaller också som om det är särskilt svårt för kvinnor. Låt mig ta i som exempel. satsade skolan hårt för att få studerande till den allmänna linjen. Satsningen var framgångsrik och kurserna hade hög beläggning. Men har avhoppen varit många och av de studerande som slutat är kvinnor. Så här ser en av kvinnornas situation ut; Tvåårig konsumtionsteknisk utbildning och erfarenhet som affärsbiträde. sjukskriven på grund av besvär med värk i nacke och axlar. För att kunna söka ett annat arbete behöver hon utbilda sig. Hennes arbetsgivare har anställt en arbetslös som vikarie och kvinnan har därför sökt UBS. CSN avslår ansökan med motiveringen att kvinnan är sjukskriven och inte står till arbetsmarknadens förfogande. AF kan inte göra något för henne eftersom hon inte står till arbetsmarknades förfogande. FK för sin del anser att eftersom kvinnan är sjukskriven så får hon inte studera och rehab-penning kan inte komma i fråga under grundläggande utbildning. Situationen har blivit ett "moment 22". Vilka åtgärder avser utbildningsministern att vidta för att undanröja problem liknande det som beskrivs ovan?
fr · GO11779 · 2001-02-22 00:00:00 — Fråga 2000/01:779 av () till utbildningsminister om det nya studiestödssystemet träder ett nytt studiestödssystem i kraft. Det innebär förbättringar i fråga om höjd bidragsdel och höjt fribelopp, men också klara försämringar för den enskilde studenten i form av skärpta återbetalningskrav och minskade möjligheter att få förlängt studiestöd för att kunna slutföra en utbildning. kunde en student som upptäckte att hon eller han valt fel linje, byta linje och få dispens för att kunna slutföra sin utbildning, trots att han eller hon utnyttjat de maximala tolv terminerna. Den möjligheten försvinner efter . Dilemmat är alltså hur en högskolestudent som råkar välja fel linje, vilket inte är ovanligt, ska finansiera avslutningen av sina studier. Dessa elever lämnas vind för våg i det nya studiestödssystemet. Jag har tidigare tagit upp detta problem. ställde jag en fråga till utbildningsminister , men jag fick inte ett ordentligt svar på frågan och ställer den därför igen: Vad avser statsrådet att göra för de studenter som har utnyttjat maximalt studiestöd innan de slutfört sin akademiska examen ska kunna finansiera avslutningen av sina studier?
fr · GO11780 · 2001-02-22 00:00:00 — Fråga 2000/01:780 av () till statsrådet om politiska ungdomsförbund i skolorna har signaler kommit att det blivit svårare för de politiska ungdomsförbunden att komma ut i skolorna. Man får inte alltid tillstånd från skolledningarna att bedriva kampanjverksamhet. Det är naturligtvis skolans och lärarnas bedömning om information ska ske i klasserna. När det gäller besök på skolorna för att dela ut informationsmaterial eller ställa upp s.k. bokbord blir beskedet ibland nej om inte alla partier finns på skolan . Det är viktigt för demokratin att ungdomsförbunden ges möjlighet att informera och sprida sina idéer. Det är positivt att ungdomsförbunden försöker öka intresset för politik bland högstadie- och gymnasieelever och att det inte bara sker när det är valår. Det får inte vara så att ungdomar känner sig motarbetade om de försöker etablera politiskt intresse på en skola. Vad ämnar statsrådet göra för att underlätta för de politiska ungdomsförbunden att kunna komma ut på skolorna för att informera och sprida sina idéer?
fr · GO11781 · 2001-02-22 00:00:00 — Fråga 2000/01:781 av () till justitieminister om trafikbrottslagen Mellan mars månad och till grep polisen i lilla , vid ett åttiotal tillfällen, personer för olovlig körning. I samband med gripande beslagtogs de inblandade bilarna. I stort sett samtliga bilar var i ett skick som närmast skulle kunna betecknas som "skrot". I de allra flesta av fallen beslöt åklagaren att inte väcka åtal. Anledningen till åtalsunderlåtelse var i allmänhet att förarna gjort sig skyldiga till grövre brottslighet, som "konsumerar" detta lindrigare brott. Därmed var det också fritt fram för bilägarna att hämta ut sina bilar. I många av fallen hade personerna inte ens körkort, utan tog med någon kompis som kunde köra bilen från polisens uppställningsplats. Dessutom kan polisen konstatera att samma ekipage upprepade gånger går igenom samma procedur. Från polishåll hävdas att trafikbrottslagen (TBL), §7 inte är tillräcklig för att man ska kunna kvarhålla de beslagtagna bilarna när åklagaren beslutat att avstå från att väcka åtal. Vad jag kan förstå måste det finnas en lagakraftvunnen dom innan ett fordon kan förklaras förverkat. Det faktum att förarna saknar körkort och att bilarna saknar försäkring, körs obeskattade och är trafikfarliga, räcker uppenbarligen inte. Vilka åtgärder avser justitieministern vidta för att det ska bli lättare att förklara icke trafiksäkra bilar förverkade när föraren kört olovligt?