ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · GO111172 · 2001-05-07 00:00:00 — Fråga 2000/01:1172 av () till miljöminister om miljöprövningen av väg E6 Väg E6 genom är på flera sträckor undermålig. Näringsminister har lovat att hela väg E6 ska vara utbyggd till fyrfältsväg eller motorväg . Problemet är dock att och inte har ärendet helt och hållet i sin hand. Sträckan mellan och ska nämligen som den första vägsträckan i prövas enligt den nya . Prövningen har tagit . Om inte ett besked kommer snart finns det inga möjligheter att få väg E6 klar inom den tid som näringsministern lovat. Detta skapar problem t.ex. för boende och husägare längs som inte vet hur vägen kommer att dras och vad det kommer att innebära för dem. Problemet med långa köbildningar t.ex. vid större samt den olycksrisk som finns på kvarstår. Med hänvisning till det anförda vill jag ställa följande fråga till miljöminister : Vilka åtgärder avser statsrådet vidta för att miljöprövningen av sträckan Torp@Håby genom ska vara klar för att väg E6 ska kunna färdigställas ?
fr · GO111173 · 2001-05-07 00:00:00 — Fråga 2000/01:1173 av () till miljöminister om skydd för tumlaren Tre miljöorganisationer har slagit larm om det hot mot tumlaren som bifångster av den medför. Tumlaren, en delfinsläkting, är den enda valen som förekommer regelbundet i svenska havsområden. fullföljer inte sin skyldighet att skydda tumlare enligt EU:s art- och habitatdirektiv säger miljöorganisationerna i sin anmälan till . Tumlaren är upptagen som en skyddsvärd art i dessa direktiv, enligt vilka medlemsstaterna också har en skyldighet att vidta åtgärder. Om tumlare fortsätter att drunkna i bottengarn i ökar risken att beståndet av tumlare slås ut. Jag vill fråga miljöministern: Föranleder miljöorganisationernas anmälan att statsrådet avser att utarbeta ett system för beräkning av omfattningen av bifångster av tumlare i syfte att minska bifångsterna?
fr · GO111174 · 2001-05-08 00:00:00 — Fråga 2000/01:1174 av () till socialminister om kroniskt obstruktiv lungsjukdom En man som jag fått kontakt med via hjärt- och lungsjukas förening beskriver sin situation på följande sätt: Jag lider av kroniskt obstruktiv lungsjukdom, KOL, och måste använda syrgas för att över huvud taget kunna leva. När jag är i min bostad använder jag en eldriven oxygenanrikare, s.k. koncentrator. Utanför hemmet använder jag en bärbar oxygenflaska som hämtas på , kostnaden för denna ingår i högkostnadsskyddet. Den ökade elkostnaden för oxygenanrikaren, av mannen beräknad till ca 2000kr , får den enskilde helt stå för själv med dagens regler. I princip skulle han kunna använda de oxygenflaskor som tillhandahåller dygnet runt. Det skulle minska hans utgifter med motsvarande summa men öka samhällets kostnader med betydligt mer. uppger att det till oxygenregistret anmäldes 2836 personer . Min fråga till statsrådet är: Kommer statsrådet att föreslå regeländringar så att dessa människors kostnader för en i grunden medicinsk åtgärd kan falla in under högkostnadsskyddet eller bli avdragsgilla i deklarationen?
fr · GO111175 · 2001-05-08 00:00:00 — Fråga 2000/01:1175 av () till statsrådet om stärkt meddelarskydd Yttrande- och meddelarskydd är en del av grunden för socialliberal politik. Nästan rapporterar medierna om hur anställda tystas eller inte vågar uttrycka kritiska åsikter. Yttrande- och meddelarfriheten är grundläggande för bevarandet av demokratin, men har också stor betydelse för effektiviteten i både offentlig och privat verksamhet. Exempel på tystande är att personal som framför kritik stoppas i sin karriär eller omplaceras. Om förklaringen till sådana missförhållanden är att yttrande- och meddelarskyddet är alltför svagt måste lagstiftningen ändras. Min fråga till statsrådet är: Avser statsrådet att vidta några åtgärder för att främja öppenhet och offentlig debatt på arbetsplatserna?
fr · GO111176 · 2001-05-08 00:00:00 — Fråga 2000/01:1176 av () till statsrådet om nedsättning av arbetsgivaravgifterna i stödområdeA Den tidigare nedsättningen av arbetsgivaravgifterna har tagits bort @ med stora protester bland berörda företag som resultat. Regeringen har lovat att i stället göra andra satsningar. föreslår regeringen i vårbudgeten att de avsatta pengarna ska få användas för ett program för att främja användningen av modern informationsteknik i företag i de regionalpolitiskt mest utsatta områdena, vilket inte alls gynnar alla slags företag. Enligt uppgift har EU-kommissionären skrivit till en företagare i , som svar på ett brev, att beslut om nedsatta socialavgifter på inget sätt hindrar den från att fortsätta tillämpa nedsättning av socialavgifterna i mindre skala enligt regeln om stöd av mindre betydelse (de minimis). Enligt denna regel kan, enligt , myndigheter ge bidrag upp till 100000 ecu, dvs. ca 900000kr, utan att anmäla detta till kommissionen. Den regionalpolitiska utredningen har bland sina förslag en nedsättning av socialavgifterna i företag med färre än 50 anställda i stödområdeA. Jag vill nu fråga om statsrådet är beredd att medverka till att regeringen ändrar sin nuvarande inställning och medger nedsättning av socialavgifterna.
fr · GO111177 · 2001-05-09 00:00:00 — Fråga 2000/01:1177 av () till socialminister om receptförskrivningsrätt för pensionerade läkare Det har framkommit att man i vissa landsting har planer på att ändra möjligheten att förskriva recept genom ett påbud att apoteken inte ska expediera recept som saknar arbetsplatskod i signaturrutan. Detta torde innebära att läkare som är pensionerade och som inte kan hänvisa till en arbetsplatskod inte längre har kvar sin fria förskrivningsrätt. Med anledning av ovanstående vill jag fråga om ministern avser att begränsa den fria förskrivningsrätten för läkare på ovanstående sätt.
fr · GO111178 · 2001-05-09 00:00:00 — Fråga 2000/01:1178 av () till statsrådet om kommunernas självbestämmande Statsrådet menar i en artikel i att det inte behövs några förslag för att skapa tydlighet i vad det kommunala självstyret innebär. som det flaggas för fler riktade bidrag och fler detaljregleringar av den kommunala friskolepolitiken kommer ökade statliga krav på uppföljning, utvärdering och statlig tillsyn av kommunerna. Någonstans lär gränsen finnas när kommunernas självbestämmande inte blir annat än en möjligtvis akademisk fråga, när staten tagit över så mycket av målstyrningen, bidragsgivandet och utvärderandet av de kommunala verksamheterna att kommunernas politiker i huvudsak har att konfirmera av andra fattade beslut. Detta kommer att få konsekvenser, bl.a. för den kommunala demokratin. Få initiativrika människor är intresserade av kommunpolitik där varken makt eller inflytande finns. Min fråga till statsrådet blir då: Vad avser statsrådet att vidta för åtgärder för att den statliga detaljregleringen och detaljfinansieringen av kommunerna inte ska påverka den kommunala representativa demokratin?
fr · GO111179 · 2001-05-09 00:00:00 — Fråga 2000/01:1179 av () till näringsminister om styrelser i statliga företag Regeringen har i statens ägarpolitik redovisat vilka riktlinjer som arbetar efter bl.a. när det gäller effektivare styrelser: "Det viktigaste kriteriet för att komma ifråga för en styrelseplats är en hög allmän kompetens inom löpande affärsverksamhet, affärsutveckling, branschkunskap, finansiella frågor eller andra relevanta områden. Förändringar i styrelserna skall annonseras före stämman och skall motiveras utifrån bolagens behov." På tillsattes dels en ny ordförande, den fjärde , dels några nya styrelseledamöter. När det gällde styrelseledamöterna annonserades förändringarna på stämman och utan motivering. Enligt uppgift informerades bolaget om de nya namnen endast före stämmans öppnande. När avser näringsministern börja tillämpa gällande riktlinjer vad gäller att utse styrelse i ?
fr · GO111180 · 2001-05-09 00:00:00 — Fråga 2000/01:1180 av () till näringsminister om AB AB har monopol på kontrollbesiktningar i . har vid ett antal tillfällen föreslagit att ska konkurrensutsättas, men detta förslag har tyvärr inte fått gehör i . När nu riksdagsmajoriteten vill behålla AB monopol bör man se till så att detta organiseras så att det är service- och kundvänligt. Här finns det uppenbara brister. Det finns ständigt klagomål om att det är för långa köer för att få för kontrollbesiktning. Privatbilisten kanske inte hinner få sin bil besiktigad till semesterresan. Yrkesförare blir tvingade att ställa sina fordon för att de inte kan få en besiktningstid med svåra ekonomiska avbräck som följd. Så kan det inte få fortsätta. Med hänvisning till det anförda skulle jag vilja ställa följande fråga till näringsministern. Vilka planer har näringsministern för att få ett effektivare och mer servicevänligt bokningssystem för AB ?
fr · GO111181 · 2001-05-09 00:00:00 — Fråga 2000/01:1181 av () till näringsminister om tillgång till bredband till rimligt pris Regeringen har som mål att alla medborgare i hela landet ska få tillgång till bredband till ett rimligt pris. Det är nödvändigt för att tillväxt och utveckling inte ska begränsas till några få regioner i . Att bredbandstjänster är tillgängliga för alla är också en fråga om demokrati. Vi ser nu oroande tecken på att regeringens ambitiösa mål när det gäller bredband inte kommer att förverkligas . Något som också är mycket oroande är de kraftiga prishöjningar på bredband som har aviserats. Det är nu nödvändigt att regeringen ökar ansträngningarna att snabbt nå målet om bredband för alla till ett rimligt pris. Risken är annars uppenbar att bredband blir en angelägenhet bara för dem som bor i tillväxtområdena och att marknadskrafterna styr tillgängligheten och prissättningen. Det var inte den utvecklingen regeringen tänkte sig när utbyggnaden av bredband presenterades. Jag vill fråga näringsministern vilka åtgärder han tänker vidta för att förverkliga målet om bredband för alla till ett rimligt pris.
fr · GO111182 · 2001-05-09 00:00:00 — Fråga 2000/01:1182 av () till finansminister om alkoholskatten Den danska regeringen diskuterar åter behovet av att sänka alkoholskatten för att därigenom minska gränshandeln med . Den diskuterade sänkningen skulle medföra att priset för en flaska starksprit sänks med . Den danska gränshandeln med starksprit beräknas uppgå till av totalkonsumtionen. Genom att sänka alkoholskatten hoppas den danska regeringen att inköpen av alkoholhaltiga drycker ska öka i i stället för i andra länder med lägre skattesats. I finns en tydlig trend om minskad försäljning av alkoholhaltiga drycker på Systembolaget. Gränshandel och smuggling har med stor sannolikhet ökat i omfattning vilket sker på bekostnad av försäljningen vid Systembolaget. Även försäljningen av öl minskar. Enligt har försäljningen av öl minskat med . Vad gäller vinförsäljningen visar försäljningsstatistiken att den sjunker i de sydligare länen från och och söderut. Med anledning av ovanstående ställer jag följande fråga till finansministern: Vad avser finansministern vidta för åtgärder för att i likhet med den danska regeringen föreslå sänkta alkoholskatter för att motverka att alltmer av alkoholdryckerna köps i länder med lägre skattesatser?
fr · GO111183 · 2001-05-09 00:00:00 — Fråga 2000/01:1183 av () till finansminister om skatteutjämningssystemet Skatteutjämningen mellan landstingen visar nu en rent diskriminerande utveckling. Alla landsting är vinnare utom som kommer att avtvingas till systemet. har stor inflyttning vilket gör att den offentliga servicen måste förstärkas för att tillgodose de växande behoven. Men i stället för att satsa resurserna dit människor flyttar så agerar regeringen tvärtom. Pengaflödet går tvärtemot befolkningsflödet. Stockholmarna får betala för sin egen välfärd som de tvingas betala för satsningar hos andra kommuner och landsting ute i landet. Den socialdemokratiska regeringen begår ingrepp i det kommunala självstyret genom skatteutjämningen, vilket urholkar stockholmarnas demokratiska rättigheter. Det påtvingade bidraget till andra landsting har sedan det blev borgerlig majoritet i 1998 höjts från till . Den senaste prognosen visar att tvingas betala i utjämningsskatt. Med anledning av ovanstående vill jag ställa följande fråga till finansministern: Vad avser finansministern vidta för åtgärder för att inte boende i ska drabbas av ytterligare höjningar av skatteutjämningssystemet?
fr · GO111184 · 2001-05-09 00:00:00 — Fråga 2000/01:1184 av Per () till finansminister om förmögenhetsskatt på boende och taxeringsvärdet I bl.a. en uttalar sig , riksdagsledamot för socialdemokraterna och med ansvar för fastighetsskattefrågor, att regeringen överväger att slopa förmögenhetsskatten på boendet och att man funderar på att frysa taxeringsvärdena på taxeringsvärdet . Mot bakgrund av finansministerns tidigare uttalanden ställt mot uttalande i nämnda vill jag därför fråga finansministern: Avser ministern att slopa förmögenhetsskatten på boendet och frysa taxeringsvärdena på samma nivå som ?
fr · GO111185 · 2001-05-09 00:00:00 — Fråga 2000/01:1185 av () till statsminister om beskattning av låginkomsttagare Enligt internationella jämförelser framkommer det att låginkomsttagare i beskattas osedvanligt hårt. Det finns studier som visar att svenska låginkomsttagares köpkraft är bland de lägsta i . Med anledning av ovanstående vill jag ställa följande fråga till statsministern: Vad avser statsministern vidta för åtgärder för att sänka skattebördan för de svenska låginkomsttagarna?
fr · GO111186 · 2001-05-09 00:00:00 — Fråga 2000/01:1186 av () till statsrådet om medel för lokalt utvecklingsarbete i I Regeringens proposition 1997/98:165 Utveckling och rättvisa @ en politik för storstaden , redovisas planerna vad avser stöd till lokalt utvecklingsarbete i utsatta bostadsområden i storstadsregionerna. Propositionen omnämner ett antal kommuner som tidigare fått stöd och man skriver att dessa även nu bör komma i fråga. är beläget mitt i , där man når , och /. Befolkningsnivån ligger på ca 37000 och är inte jämförbar med storstädernas invånarantal. Närheten till tre storstadsområden gör dock att kommun i många delar har den problematik som oftast tillskrivs storstäder i form av droger, kriminalitet och social utsatthet. Under 1994@1995 tog emot drygt 2000 flyktingar. I relation till kommunens storlek, motsvarar det en inflyttning till med 60000 personer ! är mer än var fjärde kommuninvånare född utomlands eller har minst en förälder med utländsk bakgrund. Mer än hälften av barnen i förskolan/skolan har annat språk än svenska som sitt modersmål. Vissa klasser består nästan enbart av barn med utomnordisk härkomst. Jag har i en tidigare interpellation frågat statsrådet om kommun kunde få teckna ett utvecklingsavtal i avsikt att påskynda integrationsarbetet. Svaret statsrådet gav var att kunde komma i fråga först när lokala utvecklingsavtal slutits med de sju kommuner som omnämns i propositionen. Mina fråga till statsrådet blir därför: I den händelse avtal, med de sju kommuner som statsrådet nämnde i sitt svar, är tecknade kan då räkna med att få teckna avtal med inriktning på satsning inom skolområdet?
fr · GO111187 · 2001-05-09 00:00:00 — Fråga 2000/01:1187 av () till statsrådet om lokalt utvecklingsavtal för integrationsbefrämjande åtgärder har regeringen tilldelat särskilda medel för s.k. storstadsatsningar bl.a. för att motverka sociala klyftor. är inte att betrakta som storstad, däremot gör närheten till och samt att är en stor hamnstad att kommunen har liknande utmaningar som storstäderna som bl.a. hög förekomst av droger, segregation och ökad kriminalitet. Konstateras kan också att är en kommun som och i förhållande till sin storlek tagit emot många flyktingar. tillhörde de kommuner som av humanitära skäl ansåg det självklart att teckna avtal med dåvarande invandrarverk om flyktingmottagning. Då ligger i ett storstadsområde innebär det även hög sekundär inflyttning av flyktingar och flyktingar med tillfälliga uppehållstillstånd. Ca 2000 flyktingar beräknas Telleborg ha emottagit vilket ska ställas i relation till ca 38000 invånare i hela kommunen. Huvuddelen av flyktingarna kommer från olika delar av . Då det förekommer motsättningar mellan olika folkgrupper medför detta särskild problematik i kommunen. finns bl.a. behov av särskilda insatser i skolan, drogförebyggande arbete, brottsbekämpning, socialt stöd och arbetsbefrämjande åtgärder för att underlätta integrationsarbetet och bättre ta till vara de resurser som flyktingarna har. Mot bakgrund av ovanstående är min fråga till statsrådet: Avser statsrådet medverka till att särskilda medel för integrationsbefrämjande åtgärder och för att motverka s.k. storstadsproblematik tilldelas t.ex. genom s.k. lokalt utvecklingsavtal?
fr · GO111188 · 2001-05-09 00:00:00 — Fråga 2000/01:1188 av () till statsrådet om mot rasism En av de viktigaste resurserna i vårt samhälle för att motverka rasism och diskriminering är frivilligorganisationerna, alltså , SIOS till . inför mot rasism i så har inte de svenska frivilligorganisationerna involverats på så sätt att dessa hitintills aktivt deltar i förberedelsearbetet, i den svenska delegationen eller får det finansiella stödet som behövs för att kunna delta i förberedelsearebetet eller konferensen. Dessa frågor är av ännu större vikt för de mindre organisationerna. Hur avser ministern utse den svenska officiella delegationen och möjliggöra deltagande från de svenska frivilligorganistionerna finansiellt som personellt?
fr · GO111189 · 2001-05-09 00:00:00 — Fråga 2000/01:1189 av () till statsrådet om funktionshindrades rätt till utbildning I handikappombudsmannens sjunde rapport till regeringen kan man läsa om rätten till utbildning. Det är en mänsklig rättighet och principen om icke-diskriminering slår fast att alla barn oavsett ras, hudfärg, kön eller funktionshinder ska få lika möjlighet till utbildning. Barn med funktionshinder har oftast större behov av stöd och individuell anpassning. Skolhuvudmännen har en skyldighet att ge stöd till barn med särskilda behov, men eftersom det är en skyldighetslagstiftning och inte en rättighetslagstiftning så granskas inte kvaliteten i åtgärden. gör en nationell kvalitetsbedömning, men i ett enskilt ärende granskas bara om kommunen formellt följt lagstiftningen. Kvaliteten prövas inte. Det finns heller inga sanktionsmöjligheter mot skolhuvudmän som inte följer de nationella bestämmelserna. Avser statsrådet vidta några åtgärder för att ge funktionshindrade ökade möjligheter att få sina rättigheter tillgodosedda?
fr · GO111190 · 2001-05-10 00:00:00 — Fråga 2000/01:1190 av () till försvarsminister om besparingar inom hemvärnet Försvaret befinner sig i "ett ekonomiskt mycket bekymmersamt läge". Den informationen har vi försvarspolitiker fått. Ett förslag till sparpaket finns nu @ ett paket som, enligt min mening, kan få förödande konsekvenser. Jag kommer i denna fråga att hålla mig till en "gren" som finns på sparförslaget, nämligen hemvärnet. I många landsdelar, bl.a. , är hemvärnet den enda försvarsverksamhet som vi har i fredstid. Enligt besparingsförslag som finns talas det om att dra ned på all hemvärnsutbildning för . Den positiva vision @ kallad Vision 2010 @ som finns för hemvärnet @ skulle dessutom, enligt samma plan, senareläggas. Dessutom finns ett dramatiskt förslag om att "hela hemvärnsverksamheten inställs". Jag ser det här som mycket allvarligt och ser konsekvenser i bl.a. fortsatt rekrytering till hemvärnet. Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet om han avser att vidtaga åtgärder för att förhindra besparingar av ovanstående slag.
fr · GO111191 · 2001-05-10 00:00:00 — Fråga 2000/01:1191 av () till statsrådet om gemensam migrations- och asylpolitik inom EU I enades om att utveckla en gemensam strategi. Målet var att skapa goda villkor för flyktingmottagandet av asylsökande i alla EU länder. Särskilt ska man se på massflyktingsituationen. Bedömningen har varit att förslag ska läggas fram före . Dessutom ska kommittén som utreder Anhöriginvandring uppmärksamma speciellt udda och ömmande fall. Kommittén ska redovisa sitt uppdrag . Min fråga till statsrådet är: Vilka åtgärder ämnar statsrådet vidta för att förhindra att några nu utvisas på grunder som sedan kan visa sig stå i motsats till de förslag som då kan tänkas läggas?
fr · GO111192 · 2001-05-10 00:00:00 — Fråga 2000/01:1192 av () till statsrådet om bistånd till de översvämningsdrabbade i översvämningar var de värsta . Enbart i har skadorna beräknats till , mer än . FN:s generalsekreterare vädjade till det internationella samfundet om i bistånd till och till . Någon liknande vädjan gjordes inte för . uppgav biståndsministern i ett frågesvar att gensvaret från bidragsgivarna hade varit generöst. Det gällde dock bara . För hade FN bara fått in av det begärda. var det fortfarande . Då riktade en ny vädjan till världssamfundet. I sitt frågesvar aviserade statsrådet att Sida skulle komma att besluta om ytterligare stöd. Jag vill därför fråga: Vilka åtgärder har biståndsministern vidtagit med anledning av förnyade vädjan om hjälp?
fr · GO111193 · 2001-05-10 00:00:00 — Fråga 2000/01:1193 av () till justitieminister om rymningar från den rättspsykiatriska vården 47 personer rymde eller avvek från . är en rättspsykiatrisk klinik för människor som har dömts till vård, efter mycket allvarliga våldsbrott. Chefsläkaren säger i att han "inte är det minsta bekymrad över våra siffror" och syftar då på antalet avvikelser från sjukhuset. Det är däremot många människor som känner stark oro när brottslingar rymmer. Det är obegripligt att den som är ansvarig för att bedöma patienternas möjlighet till permission utanför sjukhuset eller frigång inne på sjukhusområdet resonerar på det viset. När dömda rymmer är det ett misslyckande och som ibland också medför fara för allmänheten. Uppenbart har bedömningarna som gjorts inte varit att lita på. Uppenbarligen är säkerheten inte tillräckligt god. Antalet patienter som avviker ger anledning att se över hur den psykiatriska vården fungerar över huvud taget och i synnerhet hur antalet patienter som avviker radikalt kan minskas. Min fråga till justitieministern är: Vad avser justitieministern göra för att tillse att antalet rymningar från den rättspsykiatriska vården radikalt minskar?
fr · GO111194 · 2001-05-10 00:00:00 — Fråga 2000/01:1194 av (c) till justitieminister om rättsväsendets kunskap om förståndshandikappade När personer med utvecklingsstörning, alltså förståndshandikappade, blir berörda av de olika myndigheterna inom rättsväsendet, har det vid ett otal tillfällen visat sig att myndigheterna har liten eller ingen kunskap alls om detta handikapp. Det gäller då förståndshandikappade blir utsatta för brott och då förståndshandikappade begår brott. Detta gäller en grupp människor i vårt samhälle som har större eller mindre svårigheter att föra sin egen talan. Personal inom omsorgsverksamheten bekräftar behovet av mer kunskap om förståndshandikapp och om LSS-lagen hos personalen inom de rättsvårdande myndigheterna. På vilket sätt är justitieministern beredd att förbättra situationen för de förståndshandikappade när de av olika skäl har kontakt med rättsvårdande myndigheter?
fr · GO111195 · 2001-05-10 00:00:00 — Fråga 2000/01:1195 av () till socialminister om rätten till vård För sedan ställde jag en skriftlig fråga till socialministern vilka åtgärder han tänkte vidta för att ge patienter ökade rättigheter vad gäller möjlighet till specialistsjukvård i andra landsting än det man tillhör. Socialministern svarade att han inte hade för avsikt att vidta några åtgärder och hänvisade till den överenskommelse som utarbetats i samverkan mellan staten och . Mot bakgrund av vad jag tidigare framfört om landstingens restriktiva hållning, till men för patienterna, då det gällt godkännande av vård i annat landsting och det kända förhållandet att de nordligaste landstingen vägrar ge patienter möjlighet att söka vård på annat håll vill jag fråga statsrådet följande: Vilka åtgärder avser statsrådet vidta för att ge patienter i hela landet samma möjligheter att söka vård i andra landsting än det man tillhör?