ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · GO111643 · 2001-08-31 00:00:00 — Fråga 2000/01:1643 av () till jordbruksminister om odling av hampa Intresset för att odla hampa i har ökat , men regleringen kring odling av växten förefaller oklar. Inom EU är det tillåtet att odla hampa med låg halt av det rusgivande ämnet THC, och det klassas som jordbruksgröda. Industrihampa används bl.a. vid tillverkning av rep, kosmetika och textilier. I har dock alla hampasorter klassats som narkotika och därför varit förbjudna. Länsrätten har i en dom menat att förbudet mot odling av hampa strider mot EG-rätten, men de svenska reglerna på detta område har trots detta inte ändrats. Mot bakgrund av ovanstående vill jag fråga statsrådet följande: Vilka åtgärder avser statsrådet vidta för att tillåta odling av industrihampa i ?
fr · GO111644 · 2001-08-31 00:00:00 — Fråga 2000/01:1644 av () till finansminister om svartjobb bland utländska företagare Alltfler av de utländska byggarbetare som kommer till uppger att de är egna företagare och kan också visa upp svenska F-skattsedlar. Till skillnad från arbetstagare har egna företagare rätt att arbeta i utan arbetstillstånd, men polisen anser att det i många fall är tveksamt om de verkligen är att betrakta som egna företagare. Eftersom rättspraxis är oklar lämnas de ärendena över till , men innan ärendena hinner avgöras har oftast de tre månaderna gått och de utländska byggarbetarna har återvänt till sina hemländer. Detta förhållande har kritiserats av bl.a. på , som anser att dess medlemmar missgynnas av att illegal arbetskraft tar jobben billigare. Mot bakgrund av ovanstående vill jag fråga statsrådet följande: Vilka åtgärder avser statsrådet vidta för att förhindra missbruk av reglerna rörande utländsk arbetskraft?
frs · GO121460 · 2001-08-02 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:1460 om nytt radio- och kommunikationssystem Per har frågat statsministern om vilka åtgärder han avser vidta för att ett TETRA-system ska kunna tas i bruk. Frågan har överlämnats till mig. Regeringen är väl medveten om att frågan om ett nytt radiokommunikationssystem för samhällsviktiga användare brådskar. mottog regeringen den delrapport från Statskontoret som frågeställaren hänvisar till. Denna delrapport har på sedvanligt sätt beretts inom . Jag kan meddela att regeringen har för avsikt att återkomma till i denna fråga i samband med höstens budgetproposition.
frs · GO121479 · 2001-08-09 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:1479 om sjösäkerheten i och längs sydkusten har frågat mig vilka åtgärder jag avser vidta för att öka säkerheten i och längs den svenska sydkusten. är ett internationellt sund i vilket kuststaternas rätt att agera i viss mån är begränsad. har säkerheten i förbättrats på både svensk och dansk sida. På svensk sida har detta skett genom att Flintrännan har byggts om i syfte att minimera risken för en påsegling av . Flintrännan är nu rak på en sträcka av och är väl utmärkt. På den danska sidan har Drogdenrännan förbättrats i samband med byggandet av Öresundsförbindelsen. Det gagnar också sjösäkerheten. Ett initiativ från regeringen som syftar till ökad sjösäkerhet rent allmänt är det överlämnade förslaget till om åtgärder för förbättrad fartygssäkerhet. Propositionen innehåller förslag till ändringar i fartygssäkerhetslagen, lagen om åtgärder mot förorening från fartyg samt lagen om undersökning av olyckor. I huvudsak föreslås bestämmelser som gör det möjligt för svenska myndigheter att agera i vissa situationer när ett fartyg på grund av brister ska hållas kvar i en inspektionshamn eller när fartyget ska hindras från att anlöpa svenska hamnar. Vidare föreslås bestämmelser om obligatoriska kontroller och besiktningar av ro-ro-passagerarfartyg och höghastighetspassagerarfartyg som används i reguljär trafik. Jag vill också nämna att vid ett möte enades om en gemensam inställning beträffade ett förslag till direktiv om inrättande av ett gemensamt övervaknings- och informationssystem för sjöfarten. Genom förslaget, som syftar till att förbättra sjösäkerheten, göra sjöfarten effektivare och förebygga föroreningar, införs bl.a. en rad rapporterings- och övervakningsskyldigheter. Fartyg ska dessutom utrustas med s.k. AIS-transpondrar, dvs. Det är av största vikt att de som är ombord på fartygen och för fram dessa får så god information som möjligt om förhållanden som är av betydelse för sjösäkerheten. Det kan vara utmärkning av farleder eller relevanta och riktiga uppgifter i sjökort på papper eller i dator. En mycket viktig informationskälla kommer därför att vara AIS-transpondern, som successivt ska göras obligatorisk ombord på de flesta fartyg. När alla fartyg är utrustade kommer de att ha information om bl.a. fart, kurs över grund och genom vatten och namn på mötande fartyg. Detta är ett tekniksprång fullt jämförbart med radarns införande. Jag har mot denna bakgrund inte för avsikt att vidta några ytterligare åtgärder.
frs · GO121481 · 2001-08-08 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:1481 om likställigheten mellan tippare har frågat mig vad jag avser att göra för att ersätta de spelare som känner sig bedragna på vinsten eftersom de spelat via ombud och inte via Internet. Vad beträffar det aktuella fallet, som gäller en fotbollsmatch i den italienska ligan , har jag från AB erfarit att en spelare, enligt bolagets regler för italienska stryktipset, i princip endast har rätt till vinst på den rätta raden. Bolaget har emellertid bedömt det som omöjligt att i efterhand kräva tillbaka de vinstmedel som felaktigt blivit utbetalade via Internet. AB har, för att försäkra sig om att detta inte sker igen, gjort en ordentlig översyn av de interna rutinerna för spelkontroll. AB är ett statligt ägt bolag för vilket statens ägande förvaltas av . För den löpande förvaltningen av bolaget och bolagets verksamhet svarar emellertid AB Svenska Spels styrelse och företagsledning. Jag har fullt förtroende för bolagets styrelse och ledning och finner ingen anledning att vidta några åtgärder i ärendet.
frs · GO121496 · 2001-08-17 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:1496 om integrationen i har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att komma till rätta med de problem som hindrar integrationen i . De aspekter som berörs i frågan handlar om reglerna för tjänstebilar. Enligt det nordiska skatteavtalet beskattas ibland en inkomst delvis i och delvis i . Detta gäller t.ex. i vissa situationer om en anställd regelmässigt arbetar i båda länderna. Någon dubbelbeskattning ska däremot inte förekomma. För en i bosatt person innebär reglerna @ både till den del inkomsten består av kontant ersättning och till den del den består av förmåner @ att en inkomst ska tas till beskattning antingen i eller i . Om enligt skatteavtalet en viss inkomst, eller del av en inkomst, ska beskattas i ska avstå från att beskatta inkomsten i fråga. I enskilda fall kan naturligtvis inträffa att svenska och danska myndigheter tolkar avtalet olika och en inkomst därigenom initialt kommer att bli föremål för dubbelbeskattning. Detta är inte någon unik situation utan inträffar då och då i förhållande till i princip alla länder med vilka vi har skatteavtal. Enligt artikel 28 i skatteavtalet (SFS 1996:1512) finns en väg anvisad för att komma till rätta med en sådan dubbelbeskattning. Efter ansökan kan den behöriga myndigheten i hemviststaten inleda diskussioner med behörig myndighet i den andra staten i syfte att undanröja dubbelbeskattningen. Enligt förordningen (1998:1314) om tillämpning av dubbelbeskattningsavtalet mellan de nordiska länderna är behörig myndighet i . Det befintliga regelverket innebär därför att eventuell dubbelbeskattning kan undanröjas. Den andra aspekten som berörs i frågan gäller den särskilda skatt som i tas ut vid registreringen av bilar (s.k. registreringsavgift). Någon motsvarande skatt tas inte ut i . För att förhindra missbruk har man i sett sig föranlåten att införa särskilda regler i fall när en i bosatt person har tillgång till en utlandsregistrerad bil. Detta är naturligtvis fråga om rent intern lagstiftning i . Området är emellertid också föremål för reglering på EU-nivå. Det är varken möjligt eller lämpligt av mig att närmare kommentera dessa aspekter av dansk lagstiftning.
frs · GO121501 · 2001-08-10 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:1501 om Tobinskatten har frågat finansministern om på vilket sätt finansministern avser att driva frågan om Tobinskatten på Ekofinmötet i och hur den linjen kommer att förankras. Regeringens inställning till frågan om Tobinskatten har redovisats tidigare och vi har inte gjort någon ny bedömning. Regeringen anser att det finns behov av att stabilisera de internationella valuta- och kapitalmarknaderna. Införandet av en Tobinskatt, en omsättningsskatt på valutatransaktioner, anses av vissa bedömare medföra negativa konsekvenser för det internationella finanssystemet och finansmarknadernas funktionssätt medan andra anser att fördelarna överväger. För att Tobinskatten ska uppnå sitt syfte krävs ett globalt genomförande. Införs skatten utan en omfattande internationell uppslutning blir effekten sannolikt inte minskade valutatransaktioner utan snarare att handeln koncentreras till länder med sämre reglering och tillsyn av finansmarknaderna. finns inte ett allmänt och aktivt stöd hos nationella regeringar och parlament för Tobinskatten. Regeringen är för en ökad stabilitet i det globala finansiella systemet och medverkar gärna till effektiva lösningar. Vi är öppna för en fortsatt debatt och utvärdering, inte bara av Tobinskatten, utan även av alternativa lösningar som kan nå samma syften som Tobinskatten. Diskussionen om Tobinskatten har medverkat till en ökad debatt om globaliseringen. Mot bakgrund av att Tobinskatten saknar det internationella stöd som krävs för ett genomförande bör mer politisk kraft läggas på andra frågor som rör globaliseringen och finansiell stabilitet men som når samma syften. Som alltid kommer en sedvanlig beredning ske av den svenska ståndpunkten. Efter finansutskottets betänkande 2000/01:FiU25 har UD fått i uppdrag att utreda Tobinskatten och kommer att påbörja detta arbete .
frs · GO121504 · 2001-08-08 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:1504 om avdragsgilla hushållsnära tjänster har frågat socialminister vilka åtgärder han är beredd att vidta för att en rätt till skatteavdrag för hushållsnära tjänster ska införas i . Hon har anfört att en god början vore att varje hushåll får dra av . Arbetsfördelningen inom regeringen är sådan att jag ska svara på hennes fråga. Jag vill inledningsvis påpeka att frågan nära ansluter till ett par andra frågor som jag har besvarat , från (2000/01:855) och (2000/01:930). I svaren på de båda tidigare ställda frågorna har jag hänvisat till bl.a. följande förhållanden. Regeringens huvudlinje när det gäller skattesystemets utformning är att stimulera tillväxt, arbetsutbud och sysselsättning genom brett inriktade justeringar av skatteuttaget på förvärvsinkomster. Den pågående inkomstskattereformen har medfört lägre skatter för låg- och medelinkomsttagare. Som ett led i en grön skatteväxling har skatterna på arbete sänkts ytterligare, vilket gäller både inkomstskatter och arbetsgivaravgifter. Särskilda skatteregler leder i normalfallet till snedvridande konkurrens och de framstår därför ofta som olämpliga. Behovet av dem måste också vägas mot behovet av skatteregler som är så enkla, rättvisa och likformiga som möjligt. Det finns inte skäl att göra någon annan bedömning .
frs · GO121508 · 2001-08-09 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:1508 om enskilda vägar har frågat mig om jag avser att förverkliga förslaget om överföring av 1 allmänna vägar till enskild drift. Bakgrunden till frågan är förslag i betänkandet (SOU 2001:67) Enskild eller allmän väg? anser att frågan om överföring av allmänna vägar till enskild drift bör hanteras i anslutning till den infrastrukturproposition som regeringen har aviserat. Regeringen gav utredaren i uppdrag att analysera och överväga ändringar av vissa bestämmelser som berör enskilda vägar (dir 1999:93). Utredaren har överlämnat sitt betänkande som kommer att beredas på sedvanligt sätt inom . Först ska det dock remitteras till berörda myndigheter, organisationer och kommuner. Därmed kommer kommunerna i att ha möjlighet att framföra synpunkter. Att i arbetet med infrastrukturpropositionen behandla de förslag som utredaren lagt fram, vore att föregripa en mycket viktig del i den demokratiska processen. Därför vill jag inte uttala mig om vilka eventuella förslag som regeringen kommer att lägga med anledning av betänkandet. Jag vill slutligen påpeka att målet för transportpolitiken är att transportsystemet ska skapa förutsättningar för utveckling mot en långsiktigt hållbar transportförsörjning för medborgarna och näringslivet i hela landet.
frs · GO121512 · 2001-08-21 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:1512 om gängvåldet i har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att polisen ska få de resurser man behöver för att kunna stoppa det eskalerande gangsterkriget i . Regeringen gör nu den största ekonomiska satsningen på polisen . Antalet poliser ökar. avslutade nästan 400 polisstuderande sin utbildning vid i och totalt utexamineras ca 575 nya poliser. En ny polisutbildning har startat i och kommer ytterligare en att starta i . Den stora satsningen kommer att ge fler poliser och större resurser för brottsbekämpning. Jag kan inte uttala mig om fördelningen av resurser mellan olika polismyndigheter. Det är inte regeringen utan som fördelar resurserna inom polisväsendet. Fördelningen sker efter budgetdialoger mellan ledningen för och ledningen för varje polismyndighet. Avslutningsvis vill jag framhålla att regeringen lovat att fortsätta att noga följa rättsväsendets verksamhet och resultat och att, efter analys av vidtagna effektiviseringsåtgärder, återkomma med de ytterligare insatser som krävs för att fullfölja statsmakternas intentioner för utvecklingen av rättsväsendet.
frs · GO121513 · 2001-08-21 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:1513 om permissionsregler har frågat mig vad jag tänker göra för att se över lagstiftningen om permissioner för fängelsedömda. Jag vill först betona att permissionsinstitutet fyller en viktig funktion för att förbereda den intagne för tillvaron utanför anstalten och förhindra att han eller hon återfaller i brottslighet efter frigivningen. Det är en viktig aspekt även från brottsoffersynpunkt. Permissioner motverkar också skadliga verkningar av tiden i anstalt. Genom permissioner kan den intagne behålla kontakten med anhöriga och andra personer i hans eller hennes närhet. Möjligheten till permissioner har vidare positiva effekter för anstaltsklimatet. Som enskilt statsråd får jag inte uttala mig om hur myndigheter ska besluta eller har beslutat i enskilda ärenden. Det är därför inte möjligt för mig att kommentera det fall som hänför sig till i sin fråga. Jag redogör i stället för permissionsinstitutet ur ett generellt perspektiv. Lagstiftningens utgångspunkt är att permissioner inte ska beviljas om det finns en påtaglig risk för fortsatt brottslig verksamhet eller missbruk. meddelar de närmare föreskrifterna om permissioner. I anledning av bl.a. händelserna i skärpte sina permissionsregler . Syftet med de nya föreskrifterna är att minska antalet utevistelser samt att förbättra riskbedömningen, planeringen, kontrollen och uppföljningen. Om permission ska beviljas avgörs av kriminalvården efter en samlad bedömning av omständigheterna i varje särskilt fall. Inför varje permissionstillfälle ska en individuell riskbedömning göras. Kriminalvården har här ett stort ansvar för att bestämmelserna tillämpas på ett likartat och förutsebart sätt. Bl.a. för att ge kriminalvården ett bättre underlag för sina bedömningar av säkerheten och för att förebygga brott har regeringen föreslagit en särskild lag om behandling av personuppgifter inom kriminalvården (se prop. 2000/01:126). Den nya lagstiftningen ger kriminalvården utökade möjligheter att genom ett särskilt informationssystem behandla uppgifter om intagna som utgör särskilda risker i t.ex. hot- eller våldshänseende. Propositionen har antagits av och det nya regelverket träder i kraft . har utvärderats av (se rapporten och annan misskötsamhet under permission, 2001:6). Enligt den statistik som ligger till grund för rapporten är det av alla permissioner som missköts på något sätt. Bara en mindre del av dessa misskötsamheter består i brottsliga handlingar. Andelen misskötta permissioner har enligt rapporten successivt minskat . Statistiken när det gäller misskötta permissioner bör kunna tolkas som att reglerna tillämpas på ett väl avvägt sätt. Man kan dock aldrig utesluta att felbedömningar görs i enskilda fall. Jag anser att de regler som finns på permissionsområdet och för vilka regering och riksdag har ansvaret ger uttryck för en lämplig avvägning mellan olika intressen där såväl samhällsskyddsfaktorer som den intagnes behov beaktas. Jag ser inget behov av att detaljreglera permissionsinstitutet genom lag eller förordning. Med hänsyn härtill finns det enligt min mening ingen anledning att förändra lagstiftningen på området.
frs · GO121514 · 2001-08-09 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:1514 om ungdomars ställning på arbetsmarknaden har frågat statsrådet vilka åtgärder hon avser vidta för att stärka ungdomars ställning på arbetsmarknaden. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska besvara frågan. Statliga insatser för att stärka ungdomars ställning på arbetsmarknaden sker främst genom uppdrag till () och genom vissa åligganden som staten ålagt kommunerna men som delfinansieras av staten. Kommunerna har inom ramen för det s.k. kommunala ungdomsprogrammet (KUP) möjlighet att sluta avtal med respektive länsarbetsnämnd om att överta det samlade ansvaret för arbetslösa ungdomar upp till som inte genomgår gymnasieskola eller liknande utbildning. Staten ersätter kommunerna för verksamheten. Kommunen beslutar om vilken ersättning ungdomarna ska få och ansvarar för utbetalning. Ungdomsgarantin omfattar långtidsarbetslösa ungdomar mellan . Kommunerna kan här efter avtal med respektive länsarbetsnämnd ta över ansvaret för långtidsarbetslösa ungdomar vilka Arbetsförmedlingen inte kunnat anvisa till arbete, reguljär utbildning eller något lämpligt arbetsmarknadspolitiskt program . Båda programmen ska leda till intensiv kompetensutveckling t.ex. i form av utbildning varvat med praktik, syftande till att förstärka den arbetslöses anställningsbarhet eller motivera till fortsatta studier. AMS har i det årliga regleringsbrevet för () tilldelats avsevärda medel () för att användas till att skapa feriearbeten för gymnasieungdomar. AMS bestämmer själv hur medlen ska användas. Det kan påpekas att dessa statliga medel gav 32 700 ungdomar möjlighet att feriearbeta . Inriktningen har varit på de ungdomar som annars typiskt sett har svårt att finna feriearbete, exempelvis ungdomar med invandrarbakgrund eller med funktionshinder. Större delen av beloppet har tilldelats kommuner. Vad gäller ungdomsarbetslöshet har det således redan vidtagits ett antal åtgärder. Det kan också påpekas att ungdomsarbetslösheten numera minskar. Jag kommer naturligtvis också fortsatt följa ungdomsarbetslöshetens utveckling. berör i frågan den omständigheten att kommuner i flera fall under sommarferier anställt ungdomar till mycket låga löner. I svensk rätt finns inga minimilöner. Den svenska arbetsrättsliga modellen är i hög grad uppbyggd på parternas autonomi. Arbetsgivare har i princip full frihet att förhandla med arbetstagare och, i förekommande fall, arbetstagares organisationer om vilka löner som ska gälla. Vad gäller fallet kommuner kan det även påpekas att det kommunala självstyret innebär att regeringen inte kan bestämma vilken lönepolitik kommunerna ska tillämpa. Naturligtvis anser jag att det är självklart att även sommarjobbande gymnasieungdom ska ha en skälig och rimlig lön.
frs · GO121517 · 2001-08-17 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:1517 om hästen som näringsverksamhet har frågat vilka åtgärder jag ämnar vidta för att förbättra situationen för hästägarna i genom att betrakta denna verksamhet som näringsverksamhet. Frågan är ställd mot bakgrund av att frågeställaren anser att travsporten skattemässigt missgynnas jämfört med traditionell näringsverksamhet. Jag har besvarat en liknande fråga. Svensk travsport utgör en betydelsefull näringsgren i samhället som omsätter stora belopp och även ger sysselsättning åt många. Nuvarande skatteregler medger givetvis att travsport beskattas enligt reglerna för näringsverksamhet. För att trav- och annan hästsport skattemässigt ska betraktas som näringsverksamhet krävs dock att kriterierna för näringsverksamhet är uppfyllda, dvs. varaktighet, självständighet och vinstsyfte. I många fall krävs det en helhetsbedömning, där bl.a. frågan om verksamhetens omfattning ingår, för att avgöra om den skattemässigt ska anses utgöra näringsverksamhet eller om den är av hobbykaraktär och därför ska beskattas i inkomstslaget tjänst. Bedömningen får göras i varje enskilt fall av de rättstillämpande myndigheterna. Likaså får en bedömning göras i varje enskilt fall av vilka kostnader som är rörelserelaterade och därmed avdragsgilla i näringsverksamheten. Även i de fall då verksamheten är av hobbykaraktär kan kostnader dras av mot inkomsten av verksamheten. Om hobbyverksamheten ger underskott får emellertid inte avdrag göras mot andra inkomster i inkomstslaget tjänst. Underskott får dock sparas upp till efter beskattningsåret och dras av mot eventuellt kommande överskott i hobbyverksamheten. För räntekostnader hänförliga till hobbyverksamheten gäller att dessa endast dras av i inkomstslaget kapital. Trav- och hästsport bedrivs inte sällan under sådana former att verksamheten ska beskattas som näringsverksamhet. Jag anser emellertid inte att det finns skäl att generellt betrakta hästinnehav som näringsverksamhet i beskattningssammanhang. Inte heller anser jag att det finns skäl att förändra reglerna om avdrag för kostnader i hobbyverksamhet. Jag avser därför inte att föreslå någon förändring av nuvarande ordning.
frs · GO121519 · 2001-08-30 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:1519 om stening av kvinnor i har frågat mig på vilket sätt jag avser intensifiera arbetet för att rädda livet på de kvinnor i som är fängslade i väntan på att stenas till döds. Det är totalt oacceptabelt att människor fortfarande stenas till döds i . Som jag nämnde för i mitt tidigare svar i samma fråga tar och EU regelbundet upp mänskliga rättigheter under våra samtal med iranska företrädare. I egenskap av ordförandeland i EU ansvarade för den av EU initierade resolutionen om mänskliga rättigheter i FN:s kommission för mänskliga rättigheter . I resolutionen uppmanar FN att upphöra med stening och andra grymma, inhumana och kränkande straff. Tillämpningen av straffpåföljder i togs senast upp i bilaterala samtal mellan regeringen och iranska företrädare . Både president och utrikesminister har kritiserat de grymma straff som domstolarna utdömt . Det är min avsikt att vi bilateralt, och genom EU och FN ska fortsätta att ta upp den allvarliga situationen vad gäller respekt för mänskliga rättigheter med företrädare. Dels måste vi entydigt göra klart för företrädare hur vi ser på dessa straff. Dels måste vi offentligt påminna om att det internationella samfundet i sin helhet avvisar användandet av dylika grymma och inhumana straff.